DECRET 195/2022, de 11 de novembre, del Consell, d'igualtat i convivència en el sistema educatiu valencià. [2022/10681]
Preàmbul
Títol preliminar. Disposicions generals
Article 1. Objecte
Article 2. Àmbit d’aplicació
Títol I. Sobre la gestió de la igualtat i la convivència en els centres educatius
Capítol I. Conceptualització del model de gestió de la igualtat i la convivència en els centres
Article 3. La gestió de la igualtat i la convivència
Article 4. El projecte educatiu de centre com a marc general per a la gestió de la igualtat i la convivència
Article 5. Autonomia pedagògica i organitzativa
Article 6. La formació en igualtat i convivència
Capítol II. Principis i valors
Article 7. Principis rectors
Article 8. Valors de centre constructors d’igualtat i convivència

Capítol III. Estructures organitzatives
Article 9. Estructures i mesures organitzatives
9.1. L’organització i el funcionament dels centres educatius
9.2. Els espais de participació
9.3. Les normes d’igualtat i convivència
Capítol IV. Pràctiques educatives
Article 10. Definició
Article 11. Estratègies orientades a la promoció de la igualtat i la convivència
1. Model dialògic de prevenció i resolució de conflictes
2. Aprenentatge servei
3. Tutories entre iguals
4. Mediació
5. Pràctiques restauratives
Capítol V. Gestió de conflictes que alteren la convivència
Secció I. Abordatge educatiu del conflicte que altera la convivència
Article 12. Estratègies i finalitats
Article 13. Criteris necessaris per a la presa de decisions
Secció II. Abordatge educatiu de conductes que alteren la convivència
Article 14. Classificació de conductes que alteren la convivència
Article 15. Conductes contràries a la convivència
Article 16. Mesures d’abordatge educatiu davant de conductes contràries a la convivència
Article 17. Responsables de l’aplicació de mesures d’abordatge educatiu a conductes contràries a la convivència
Article 18. Conductes greument perjudicials per a la convivència
Article 19. Mesures d’abordatge educatiu davant de conductes greument perjudicials per a la convivència
Article 20. Procediment ordinari per a l’aplicació de mesures davant de conductes greument perjudicials per a la convivència
Article 21. Inici del procediment ordinari
Article 22. Continuació del procediment ordinari
Article 23. Resolució del procediment
Article 24. Comunicació i notificació
Article 25. Reclamacions
Article 26. Procediment conciliat per a l’aplicació de mesures davant de conductes greument perjudicials per a la convivència
Article 27. Mesures de caràcter cautelar o provisional
Article 28. Arxivament de la documentació i cancel·lació de l’anotació registral
Capítol VI. Estructures de suport per a la gestió de la convivència
Article 29. Planificació
Article 30. Organització i suport
Article 31. Sobre la intervenció
Títol II. L’Observatori de la Igualtat i la Convivència
Article 32. Creació de l’Observatori de la Igualtat i la Convivència
Article 33. Naturalesa i finalitat
Article 34. Línies d’actuació
Article 35. Composició
Article 36. Funcions
Article 37. Funcionament
Títol III. Dels drets i deures de l’alumnat, les famílies, el professorat i el personal no docent
Capítol I. Marc regulador dels drets i els deures de l’alumnat
Article 38. Responsabilitat compartida en matèria d’igualtat i convivència
Capítol II. Drets i deures de l’alumnat
Article 39. Principis generals dels drets i dels deures de l’alumnat

Article 40. Drets de l’alumnat
Article 41. Deures de l’alumnat
Capítol III. Drets i deures de les famílies dels alumnes
Article 42. Drets de les famílies
Article 43. Deures de les famílies
Capítol IV. Drets i deures del professorat
Article 44. Drets del professorat
Article 45. Deures del professorat
Capítol V. Drets i deures del personal no docent
Article 46. Drets del personal d’administració i serveis i del personal no docent d’atenció educativa
Article 47. Deures del personal d’administració i serveis i del personal no docent d’atenció educativa
Disposicions addicionals
Primera. Inspecció d’Educació
Segona. Incidència pressupostària
Tercera. Protecció de dades
Disposicions transitòries
Primera. Protocols de l’Ordre 62/2014
Segona. Coordinació de benestar i protecció
Disposició derogatòria
Única. Derogació normativa
Disposicions finals
Primera. Desenvolupament normatiu
Segona. Entrada en vigor

PREÀMBUL

I

La Convenció sobre drets de l’infant de Nacions Unides, adoptada per l’Assemblea General el 20 de novembre de 1989 i ratificada per Espanya en 1990, reconeix, en l’article 28, el dret a l’educació dels xiquets i xiquetes i estableix, en l’article 29, que l’educació ha de fomentar el ple desenvolupament de la personalitat, les aptituds i les capacitats de la infància i el respecte pels drets humans i les llibertats individuals, així com preparar els xiquets i les xiquetes per a assumir una vida responsable en una societat lliure, amb esperit de comprensió, tolerància, pau i igualtat entre sexes i pobles.
La Declaració d’Incheon per a l’educació 2030, aprovada el maig de 2015, en el Fòrum Mundial de l’Educació, recull en «Educació 2030: Cap a una educació inclusiva i equitativa de qualitat i un aprenentatge al llarg de la vida per a totes les persones», la necessitat de garantir una educació inclusiva, equitativa i de qualitat, i promoure oportunitats d’aprenentatge per a tots i totes durant tota la seua vida.

D’ací, que el sistema educatiu haja de permetre que tots els ciutadans i ciutadanes adquirisquen les competències necessàries que permeten el seu aprenentatge continu, l’exercici d’una ciutadania activa i el diàleg intercultural.
A més, l’educació ha de promoure les actituds interculturals, els valors democràtics i el respecte dels drets fonamentals i del medi ambient, així com la lluita contra tota forma de discriminació, i dotar per això tots els joves de les eines necessàries per a interactuar positivament amb altres joves de diversa procedència.
La Constitució Espanyola proclama en l’article 9.2 que «correspon als poders públics promoure les condicions perquè la llibertat i la igualtat de l’individu i dels grups en què s’integra siguen reals i efectives; remoure els obstacles que impedisquen o dificulten la seua plenitud i facilitar la participació de tots els ciutadans en la vida política, econòmica, cultural i social». Igualment, proclama en l’article 10.1 que «la dignitat de la persona, els drets inviolables que li són inherents, el lliure desenvolupament de la personalitat, el respecte a la llei i als drets dels altres són fonament de la pau social». L’article 14 assenyala que «els espanyols són iguals davant de la llei, sense que puga prevaldre cap discriminació per raó de naixement, raça, sexe, religió, opinió o qualsevol altra condició o circumstància personal o social», i en l’article 27.2 consagra el dret a l’educació com a dret fonamental, assenyalant igualment que l’objectiu de l’educació és el desenvolupament integral de la personalitat en els principis democràtics de convivència: «L’educació tindrà per objecte el ple desenvolupament de la personalitat humana en el respecte als principis democràtics de la convivència i als drets i llibertats fonamentals».

La Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d’educació, modificada per la Llei orgànica 3/2020, de 29 desembre, estableix, entre els principis bàsics del sistema educatiu, l’educació per a la convivència, el respecte, la prevenció de conflictes i la resolució pacífica d’aquests, així com la instauració de la cultura de la no-violència en tots els àmbits de la vida, personal, familiar i social, i la lluita contra l’assetjament escolar i el ciberassetjament amb la finalitat d’ajudar l’alumnat a reconéixer tota forma de maltractament, abús sexual, violència o discriminació i a reaccionar-hi. A més, l’article 3 de l’esmentada llei reconeix l’educació en l’exercici de la tolerància i de la llibertat dins dels principis democràtics de convivència, així com en la prevenció de conflictes i la resolució pacífica d’aquests, com un dels fins que ha de perseguir el sistema educatiu.
Això és: construir una societat més dialogant, més igualitària, resilient, respectuosa i pacífica, una societat en la qual prevalga la convivència positiva entre les diferents persones i grups que la componen, és una tasca que ens competeix a tots i totes.
La convivència s’aprén i es construeix, i tots i totes som protagonistes d’aquest projecte. Aquest objectiu suposa un procés i un canvi de mentalitat individual i col·lectiva i, en aquest canvi, l’educació adquireix una rellevància absoluta en el desenvolupament dels valors, les actituds i les habilitats que contribueixen a sostindre la convivència i el pacifisme.
Nacions Unides, en la Resolució 53/243, recalca que l’educació és crucial com a mitjà per a promoure una cultura de la pau i, entre altres, es destaquen les següents mesures per a aconseguir-ho: «Vetlar perquè els xiquets i xiquetes, des de la primera infància, reben instrucció sobre valors, actituds, comportaments i estils de vida que els permeten resoldre conflictes per mitjans pacífics i en un esperit de respecte per la dignitat humana i de tolerància i no-discriminació».
Diversos factors incideixen en la qualitat de la convivència escolar. Entre altres, els principals són: les relacions interpersonals, els mecanismes i recursos de gestió i resolució dels conflictes, la normativa o sistema disciplinari aplicable, la participació dels sectors de la comunitat educativa, la metodologia d’ensenyament-aprenentatge i la formació del professorat.
En aquest sentit, l’article 4 del Decret 104/2018, de 27 de juliol, del Consell, pel qual es desenvolupen els principis d’equitat i d’inclusió en el sistema educatiu valencià, estableix les línies generals d’actuació que caracteritzen el model d’escola inclusiva i garanteixen el desenvolupament dels seus principis. Aquestes línies, totes estretament relacionades amb el desenvolupament d’un model adequat de gestió de la igualtat i la convivència són: la identificació i l’eliminació de barreres en el context, la mobilització de recursos per a donar resposta a la diversitat, el compromís amb la cultura i els valors inclusius, i el desenvolupament d’un currículum per a la inclusió.

II

El present decret en el títol preliminar exposa com la resposta dels centres a l’hora de construir una convivència positiva ha de basar-se en un model global de gestió de la igualtat i la convivència i, per tant, definir-ne els conceptes bàsics.
El títol I presenta el model de gestió d’igualtat i convivència com a marc general d’actuació del centre. Un model que triangula tres dimensions (els principis i valors, les estructures i les pràctiques), la finalitat del qual és la convivència positiva a través de comunitats educatives solidàries i empàtiques que funcionen i s’organitzen per a facilitar el bon tracte, la participació, el respecte a la diversitat, la igualtat de drets, l’equitat, la justícia social, les relacions interpersonals saludables i el desenvolupament de competències per a la resolució no violenta de conflictes.
El diàleg i la conciliació, si concorren els requisits preventius previstos en aquest decret, seran les estratègies habituals i preferents per a la resolució dels conflictes en l’àmbit escolar. Com a novetat, el capítol V d’aquest títol introdueix l’abordatge educatiu de conductes amb la finalitat de promoure l’adquisició de la competència socioemocional, el respecte a tots els membres de la comunitat educativa, els valors de la comunicació i el diàleg i la restauració. Les mesures d’abordatge educatiu podran desplegar-se de manera que, en cas de perjudici greu a la convivència, s’adopten mesures que no interrompen el procés educatiu de l’alumnat, faciliten la col·laboració i la corresponsabilitat en l’abordatge de conductes complexes i potencien l’acompanyament i la supervisió de tot el procés. Es pretén el benestar de totes les persones i la seguretat, a més de facilitar la immediatesa de l’abordatge dels conflictes i de la convivència.
Si fem un repàs de la legislació educativa d’àmbit estatal, el preàmbul i l’articulat de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d’educació, exposa que les societats actuals concedeixen una gran importància a l’educació que reben els joves, en la convicció que en depenen tant el benestar individual com el col·lectiu.
La Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, d’educació, per la qual es modifica l’anterior, reforça l’enfocament igualitari i positiu a través de la coeducació. Impulsa en totes les etapes educatives la igualtat efectiva de dones i homes i insta els centres perquè incloguen i justifiquen, en el seu projecte educatiu, mesures per a afavorir i formar en igualtat en totes les etapes educatives, incloent-hi l’educació per a l’eliminació de la violència de gènere; el respecte per les identitats, cultures, sexualitats i la seua diversitat, i la participació activa per a fer realitat la igualtat. A tal fi, es modifica l’article 1, lletra a), i s’hi afegeixen uns nous paràgrafs a bis i r, i es modifiquen les lletres: b, k i l. Estableix en els seus principis, lletra k): «L’educació per a la convivència, el respecte, la prevenció de conflictes i la seua resolució pacífica, així com per a la no-violència en tots els àmbits de la vida personal, familiar i social, i en especial en el de l’assetjament escolar i ciberassetjament amb la finalitat d’ajudar l’alumnat a reconéixer tota forma de maltractament, abús sexual, violència o discriminació i reaccionar enfront d’aquesta.»; i en la lletra l): «El desenvolupament de la igualtat de drets, deures i oportunitats, el respecte a la diversitat afectivosexual i familiar, el foment de la igualtat efectiva de dones i homes a través de la consideració del règim de la coeducació de xiquets i xiquetes, l’educació afectivosexual, adaptada al nivell maduratiu, i la prevenció de la violència de gènere, així com el foment de l’esperit crític i la ciutadania activa».
També la Llei orgànica modifica la redacció de les lletres b, e, de l’article 2, apartat 1, incloent i reforçant mitjançant la lletra b que «L’educació en el respecte dels drets i llibertats fonamentals, en la igualtat de drets i oportunitats entre homes i dones i en la igualtat de tracte i no-discriminació de les persones per raó de naixement, origen racial o ètnic, religió, convicció, edat, discapacitat, orientació o identitat sexual, malaltia, o qualsevol altra condició o circumstància»; així com a través de la lletra e «La formació per a la pau, el respecte als drets humans, la vida en comú, la cohesió social, la cooperació i solidaritat entre els pobles, així com l’adquisició de valors que propicien el respecte als éssers vius i els drets dels animals i el medi ambient, en particular al valor dels espais forestals i el desenvolupament sostenible».

El títol II regula la creació, composició i funcionament de l’Observatori de la Igualtat i la Convivència. Com a òrgan col·legiat, de caràcter consultiu, estarà al servei del sistema educatiu per a conéixer, analitzar, realitzar propostes i acompanyar els centres educatius, i les seues comunitats, en matèria d’igualtat i convivència.
Aquest decret recull els avanços i les principals actuacions aprovades recentment: la Llei orgànica 8/2021, de 4 de juny, de protecció integral a la infància i l’adolescència enfront de la violència; la Llei 8/2021, de 2 de juny, per la qual es reforma la legislació civil i processal per al suport a les persones amb discapacitat en l’exercici de la seua capacitat jurídica per a la inclusió; la Llei 26/2018, de 21 de desembre, de la Generalitat, de drets i garanties de la infància i adolescència; la Llei 23/2018, de 29 de novembre, de la Generalitat, d’igualtat de les persones LGTBI; la Llei 8/2017, de 7 d’abril, de la Generalitat, integral del reconeixement del dret a la identitat i a l’expressió de gènere a la Comunitat Valenciana; la Llei 15/2010, de 3 de desembre, de la Generalitat, d’autoritat del professorat; la Llei 11/2003, de 10 d’abril, de la Generalitat, sobre l’Estatut de les persones amb discapacitat, modificada per la Llei 9/2018, de 24 d’abril, de la Generalitat; i la Llei 7/2012, de 23 de novembre, de la Generalitat, integral contra la violència sobre la dona en l’àmbit de la Comunitat Valenciana; el Decret 104/2018, de 27 de juliol, del Consell, pel qual es desenvolupen els principis d’equitat i d’inclusió en el sistema educatiu valencià; el Decret 72/2021, de 21 de maig, del Consell, d’organització de l’orientació educativa i professional en el sistema educatiu valencià; i el Decret 30/2014, de 14 de febrer, del Consell, pel qual es regula la declaració de compromís família-tutor entre les famílies o representants legals de l’alumnat i els centres educatius de la Comunitat Valenciana.

El títol III d’aquest decret també revisa i actualitza, d’acord amb legislació vigent, els drets i deures de l’alumnat, el professorat, les famílies i el personal no docent. Les modificacions en la legislació educativa han sigut importants, i més els profunds canvis experimentats per la societat. Aquest fet és especialment evident si ens centrem en les relacions que l’alumnat manté amb les i els iguals, i amb les persones adultes. Si els centres educatius han de ser capaços de crear entorns que impulsen la igualtat i la convivència positiva, que oferisquen una resposta educativa al conflicte, han d’assumir la responsabilitat de projectar els valors fonamentals, individuals i col·lectius que defineixen una societat democràtica.
No només es tracta de tindre procediments i normativa actualitzada, sinó també un marc coherent i plenament incardinat en l’ordenació del sistema educatiu vigent, a l’empara de la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, d’educació, que servisca per a emparar i fomentar la consecució dels principis i les finalitats de l’educació, de contribuir al desenvolupament legislatiu que faça veure que el sistema educatiu valencià està en relació directa amb el model d’igualtat i convivència que defensem i amb el disseny d’un model inclusiu, igualitari, divers, coeducatiu i sostenible que contribuïsca a aconseguir un sistema educatiu de qualitat per a totes les persones.
L’alumnat, les famílies, les escoles i els seus entorns són part de sistemes més amplis que donen forma a l’aprenentatge, el desenvolupament i les experiències. L’aprenentatge socioemocional pot crear les condicions necessàries perquè les persones i els centres educatius revisen els valors que orienten l’acció educativa, com mobilitzen i organitzen les seues estructures i recursos, i quines mesures organitzatives prenen per tal de crear entorns d’aprenentatge més participatius i segurs, i nodrir els interessos i capacitats de tots els individus.
Les principals raons que impulsen i justifiquen l’elaboració d’aquest decret responen als principis de bona regulació, recollits en l’article 129 de la Llei 39/2015, d’1 d’octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques: necessitat, eficàcia, proporcionalitat, seguretat jurídica, transparència i eficiència.
Així sorgeix la necessitat de garantir una educació inclusiva, equitativa, d’igualtat i promoció d’oportunitats d’aprenentatge per a totes i tots durant tota la seua vida davant dels diversos factors que incideixen en la convivència escolar.
S’estableixen unes mesures d’abordatge educatiu en cas de conflicte més proporcionals, eficaces i eficients, de manera que permeten continuar amb l’aprenentatge i la convivència de tota la comunitat educativa.

Amb la finalitat de complir el principi de seguretat jurídica que ha de regir l’actuació de les administracions públiques, es genera un marc educatiu conforme al model inclusiu, igualitari, divers, coeducatiu i sostenible que s’està implementant en la societat.
Finalment, el principi de transparència s’ha garantit mitjançant els processos de consulta, audiència i informació públiques i la negociació de la norma en tots els àmbits de participació.
Per tot el que s’ha exposat, d’acord amb l’article 49.1.3a i 53 de la Llei orgànica 5/1982, d’1 de juliol, d’Estatut d’Autonomia de la Comunitat Valenciana, i el que es disposa en l’article 28.c de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de la Generalitat, del Consell, amb l’informe previ del Consell Escolar de la Comunitat Valenciana, conforme amb el dictamen del Consell Jurídic Consultiu, i a proposta de la persona titular de la conselleria competent en matèria d’educació, cultura i esport, prèvia deliberació del Consell, en la reunió d’11 de novembre de 2022,

DECRETE

Títol preliminar
Disposicions generals

Article 1. Objecte
1. Establir i regular el model de gestió de la igualtat i la convivència en el sistema educatiu valencià.
2. Regular l’organització, el funcionament i la composició de l’Observatori de la Igualtat i la Convivència del sistema educatiu valencià.

3. Regular els drets i deures de l’alumnat, del professorat, de les famílies o representants legals de l’alumnat i del personal d’administració i serveis i del personal no docent d’atenció educativa.

Article 2. Àmbit d’aplicació
1. L’àmbit d’aplicació d’aquest decret són els centres educatius d’ensenyaments no universitaris sostinguts amb fons públics de la Comunitat Valenciana.
2. La titularitat dels centres privats concertats, en el marc de l’autonomia pedagògica, organitzativa i de gestió que el seu règim jurídic els reconeix, adaptarà el que preveu aquest decret a la normativa pròpia que els és aplicable.
3. Els centres educatius privats d’ensenyaments no universitaris podran acollir-se al que regula la normativa vigent que els és aplicable.

Títol I
Sobre la gestió de la igualtat
 i la convivència en els centres educatius

Capítol I
Conceptualització del model de gestió 
de la igualtat i la convivència en els centres

Article 3. La gestió de la igualtat i la convivència
1. La gestió de la igualtat i la convivència s’ha de realitzar en un marc general d’actuació, amb perspectiva global de centre i comunitària.
2. Ha de basar-se en el diàleg igualitari, el desenvolupament de la competència socioemocional, la prevenció de la violència i la intervenció educativa.
3. Aquest model de gestió de la igualtat i la convivència s’ha de concretar en el projecte educatiu de centre de forma transversal, sempre tenint en compte els quatre nivells de resposta educativa per a la inclusió establits en l’article 14 del Decret 104/2018, de 27 de juliol, del Consell, pel qual es desenvolupen els principis d’equitat i d’inclusió en el sistema educatiu valencià.

Article 4. El projecte educatiu com a marc general per a la gestió de la igualtat i la convivència
1. El projecte educatiu de centre és el document institucional de la comunitat educativa que recull els principis que fonamenten, donen sentit i orienten les decisions que es generen, i vertebren els diferents projectes, plans i activitats del centre.
2. A més del que es preveu en l’article 121.2 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, recollirà els valors, els objectius i les prioritats d’actuació. Així mateix, incorporarà la concreció dels currículums establits per l’Administració educativa, que correspon fixar i aprovar al claustre, així com el tractament transversal en les àrees, matèries o mòduls de l’educació en valors i altres ensenyaments.

3. El projecte educatiu de centre, d’acord amb el que estableix el Decret 253/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l’organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d’Educació Infantil o d’Educació Primària, i el Decret 252/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l’organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d’Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional, ha d’incloure les línies i criteris bàsics que han d’orientar l’establiment de mesures a mitjà i a llarg termini per a la promoció de la igualtat i la convivència, amb un apartat específic en què consten les accions de tota la comunitat educativa per a construir un clima escolar positiu que afavorisca la sensibilització, la prevenció, la detecció, el tractament educatiu dels conflictes i una intervenció efectiva en la regulació de la convivència escolar i la reparació del dany.

4. La resta de centres, amb independència del nivell, l’etapa, el règim o la modalitat, com ara les escoles oficials d’idiomes, els centres integrats de Formació Professional, els conservatoris de Música i Dansa, les escoles superiors d’Art i Disseny, els centres de formació d’adults, els centres acreditats per als ensenyaments de règim especial, d’acord amb la normativa vigent en matèria de regulació de la seua organització i funcionament, recolliran les línies i criteris bàsics per a promoure la igualtat i la convivència en la seua comunitat educativa, i establiran les seues estratègies per a afavorir la prevenció i la construcció d’un clima de convivència positiu.
5. La direcció dels centres públics i la titularitat dels centres privats concertats garantiran l’aplicació de les normes de convivència incloses en el projecte educatiu.

Article 5. Autonomia pedagògica i organitzativa
1. La gestió de la igualtat i la convivència serà tractada en els diferents òrgans de govern i coordinació del centre: consell escolar, claustre, comissió de coordinació pedagògica, comissió d’igualtat i convivència, o en altres òrgans existents en el centre.
2. L’equip directiu promourà una anàlisi dels espais educatius i del projecte educatiu. Del resultat d’aquesta anàlisi es dissenyaran, planificaran i desenvoluparan totes les accions que garantisquen l’enfocament preventiu, inclusiu, coeducatiu i integral.
3. Els centres educatius posaran en marxa estratègies orientades a la promoció de la igualtat i la convivència avalades per l’evidència científica.
4. L’alumnat i les famílies participaran en els processos de presa de decisions a través de les tutories, assemblees o espais de diàleg.

Article 6. La formació en igualtat i convivència
1. Els centres educatius, després de l’anàlisi del seu projecte educatiu, determinaran les línies formatives del centre.
2. La conselleria competent en matèria d’educació impulsarà formació específica en:
a) Igualtat i convivència escolar, que afavorisca l’adquisició d’habilitats i competències personals, professionals i socials, que permeta al professorat la prevenció, la detecció i la resolució de conflictes, la promoció del bon tracte i la millora del benestar emocional i la gestió de clima escolar.
b) Interculturalitat.
c) El desenvolupament i l’aplicació dels protocols d’actuació davant de supòsits de violència, amb les pautes de prevenció, actuació i intervenció que es poden adoptar.
d) Continguts i competències que faciliten al professorat estratègies per a la promoció de la igualtat i la convivència.
e) Participació infantil i adolescent en l’àmbit escolar.
f) L’acompanyament i assessorament als equips directius i a la comunitat educativa en situacions d’assetjament escolar i ciberassetjament.
g) Educació inclusiva.
h) Seguretat i ús segur i responsable d’internet.
i) Drets, seguretat i responsabilitat digital.
3. La formació en igualtat i convivència serà preceptiva per al professorat en pràctiques.
4. La conselleria competent en matèria d’educació realitzarà periòdicament campanyes de sensibilització i informació a través dels mitjans de comunicació per a la promoció d’una convivència positiva en els centres, la prevenció de la violència i la lluita contra l’assetjament escolar, la promoció del bon tracte, la igualtat efectiva entre homes i dones, el respecte a la identitat de gènere, el respecte a la discapacitat o la diversitat funcional i la diversitat familiar, sexual i de gènere, ètnica, cultural i religiosa, i la prevenció de la disfòbia i l’LGTBIfòbia, dirigides a tots els membres de la comunitat educativa.

Capítol II
Principis i valors

Article 7. Principis rectors
El model de gestió de la igualtat i convivència es basarà en els següents principis rectors:
1. El compliment efectiu dels drets de la infància reconeguts en la Convenció sobre els drets de l’infant de Nacions Unides de 1989.

2. El respecte pels drets humans, la igualtat de gènere, la diversitat, la solidaritat, la pau i els valors democràtics.
3. L’interés superior del xiquet i la xiqueta com a eix rector en la presa de decisions.
4. La promoció de la participació de l’alumnat, les famílies, el professorat i la comunitat educativa.
5. El foment del bon tracte, de la cultura de no-violència i de la resolució pacífica dels conflictes.
6. La concepció i promoció dels centres educatius com a entorns segurs i protectors.
7. La concepció integral de l’atenció a la igualtat i la convivència, incloent-hi la sensibilització, la prevenció, la detecció, la gestió i la restauració del dany.

Article 8. Valors de centre constructors d’igualtat i convivència
Els valors de centre constructors d’igualtat i convivència són:
1. La promoció de la igualtat i la convivència des d’un enfocament interseccional i de drets humans, amb respecte ple a la diversitat de l’alumnat.
2. L’exercici de la igualtat efectiva entre dones i homes.
3. La prevenció de la violència de gènere, de les violències sexuals i de les violències masclistes a través de la coeducació.
4. L’impuls de masculinitats igualitàries, crítiques amb les actituds i comportaments propis de les masculinitats hegemòniques, basades en la posició dominant dels hòmens i la subordinació de les dones.

5. El respecte a la diversitat d’identitats de gènere, d’expressions de gènere, d’orientacions sexuals i diversitat familiar.
6. La valoració i la visibilització d’actituds de posicionament obert en contra de la violència, en especial de la violència de gènere.
7. El rebuig de qualsevol tipus de violència, incloent-hi l’assetjament i ciberassetjament contra membres de la comunitat educativa per motiu de naixement, d’origen racial o ètnic, religió, convicció, edat, discapacitat o diversitat funcional, orientació, identitat o expressió de gènere, condicions socioeconòmiques o qualsevol altra situació, condició o context que atempte contra la dignitat de les persones.
8. Promoure el bon tracte en les relacions interpersonals dins del centre, en el seu entorn comunitari i el virtual.
9. La promoció de la participació i la reflexió dialògica de totes les persones que conformen la comunitat educativa en els processos de presa de decisions.
10. La promoció d’entorns escolars com a espais protectors, segurs, acollidors i universalment accessibles.
11. El foment de la responsabilitat compartida de pares, mares i representants legals en la construcció d’una convivència positiva, basada en el bon tracte i no discriminació de les persones.
12. La promoció de la competència socioemocional en la vida del centre.
13. La promoció de l’educació afectivosexual en totes les etapes educatives com a mesura de prevenció davant de les violències sexuals.
14. La promoció de la participació, la implicació i la formació de les famílies.
15. La incorporació de les arts i l’esport com a eines que promouen el respecte a la diferència i el sentiment de pertinença.

16. La promoció d’una ciutadania global, que afavorisca un desenvolupament humà sostenible i equitatiu, basat en la solidaritat i la transformació de situacions injustes.
17. La persecució de la justícia social.
18. L’adopció de mesures d’intervenció, de caràcter educatiu i restaurador i ajustades que donen resposta a situacions d’alteracions greus de la conducta.
19. El respecte a la diversitat cultural, ètnica i religiosa, així com el foment d’actituds interculturals positives.

Capítol III
Estructures organitzatives

Article 9. Estructures i mesures organitzatives
Amb la finalitat de promoure un bon clima escolar, els centres educatius desplegaran les següents estructures i s’adoptaran les següents mesures:
9.1. L’organització i el funcionament dels centres educatius
1. D’acord amb el Decret 253/2019 i el Decret 252/2019, de 29 de novembre, del Consell, l’organització dels centres educatius constitueix una eina bàsica en la consecució de les finalitats a les quals s’orienta el sistema educatiu de la Comunitat Valenciana.
2. La planificació i la intervenció conjunta, coordinada i flexible de tots els òrgans col·legiats, de govern i de les estructures habilitades en els centres educatius resulta imprescindible per a afavorir el desenvolupament personal i social de l’alumnat, i per a garantir la prevalença dels principis i valors de la igualtat i la convivència.
3. Així mateix, segons els articles 68 i 83 d’ambdós decrets, sobre normes d’organització i funcionament, els centres docents redactaran les normes d’organització i funcionament d’acord amb el que es disposa en la normativa bàsica i d’acord amb les línies i criteris indicats en el projecte educatiu. La comunitat educativa haurà de ser oïda en les seues propostes per a l’elaboració d’aquestes normes.
4. De conformitat amb l’article 127.a, en relació amb l’article 120.2 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d’educació, el consell escolar del centre serà l’òrgan competent per a l’aprovació de les normes d’organització i funcionament dels centres docents públics.

5. Respecte a l’alumnat i la seua participació en l’elaboració de les normes d’organització i funcionament, d’acord amb l’article 43.2 de la Llei 26/2018, de 21 de desembre, de drets i garanties de la infància i l’adolescència, la seua opinió haurà de ser tinguda en compte, amb l’objectiu de complir la participació activa i plena, i facilitar la seua intervenció en els processos democràtics d’adopció de decisions.

9.2. Els espais de participació
1. Els centres educatius promouran espais accessibles de diàleg i de reflexió comuns entre alumnat, professorat, famílies i altres agents per tal d’afavorir la participació i el consens a l’hora de prendre decisions.

2. Els centres educatius promouran espais propis de participació infantil i adolescent en els quals l’alumnat puga assumir, progressivament, el protagonisme de les propostes i es fomenten habilitats i valors democràtics i de representació.
3. Els centres educatius planificaran un calendari amb espais físics i suports materials i humans necessaris, temps i persones responsables de dinamitzar les assemblees de classe, les comissions i els òrgans i estructures de participació de tota la comunitat educativa.

4. Els centres educatius, a través d’aquests espais de participació, promouran, fomentaran i protegiran les relacions entre els seus membres, donant seguretat als seus integrants i enfortint el sentiment de pertinença a un grup. La participació en la vida del centre és una eina amb el propòsit de fer comunitat i construir una història comuna.

5. Respecte a la participació de l’alumnat, i adaptada a les seues característiques d’edat:
a) Es promourà la seua participació activa, en igualtat de condicions i amb els suports necessaris, en l’elaboració de les normes d’igualtat i convivència, les normes d’aula, la distribució d’espais, el disseny i la participació en els projectes, l’organització del temps d’esbarjo, la preparació de jornades, les activitats complementàries i extraescolars, el procés d’avaluació, les accions comunitàries i els processos restauratius, així com en aquelles qüestions que, a proposta de l’alumnat o de la resta de persones de la comunitat educativa es consideren rellevants.
b) El centre educatiu concretarà les estructures, les persones i les estratègies necessàries que faciliten i dinamitzen la participació de l’alumnat a través de les assemblees o espais de diàleg.
c) El centre educatiu planificarà i posarà a la disposició de l’alumnat, en funció de la seua edat, nivell maduratiu i necessitats de suport, els mitjans per a recollir la seua opinió i arribar a acords sobre els temes que els afecten en matèria d’igualtat i convivència, siga a través de figures personals i dels seus representants, siga a través de bústies o altres formes digitals que es consideren oportunes i eficaces, garantint la protecció de les dades personals.
d) Tots els formats i canals de comunicació seran universalment accessibles.
e) Se’ls facilitarà la informació necessària per a la seua participació de manera comprensible i en un format accessible.
f) Per a comprovar com es duen a terme els acords, s’avaluarà l’aplicació dels acords, els assoliments aconseguits i els aspectes que siga necessari millorar. S’establiran mesures d’informació, de seguiment i de rendició de comptes sobre les propostes i les iniciatives plantejades per l’alumnat.
g) El professorat programarà i durà a terme activitats de foment de la participació, sempre tenint en compte l’edat de l’alumnat i nivell maduratiu, a través de l’activitat acadèmica, les tutories i les activitats complementàries i extraescolars.
6. Sobre la participació de les famílies, i especialment de les de l’alumnat menor d’edat, és necessari dur a terme un treball conjunt de l’escola i les famílies que permeta una acció coherent i coordinada.

a) Les famílies contribuiran a la millora del clima de convivència del centre i al compliment de les normes, promovent en els seus fills, filles o representats el respecte per les normes de convivència del centre.
b) Els centres promouran mesures que fomenten la participació de les famílies en la vida del centre educatiu, especialment de les famílies de l’alumnat més vulnerable o pertanyent a minories ètniques, a través de les associacions de mares i pares de l’alumnat, del consell escolar i altres espais de participació formals o no formals.
c) Les famílies tindran una participació activa en l’elaboració, control del compliment i avaluació de les normes de convivència del centre, a través de les estructures participatives que determine cada centre.
7. Sobre la participació d’agents externs:
a) El personal extern realitzarà, amb caràcter general, funcions de col·laboració i suport al personal docent i no docent del centre en les tasques que li siguen encomanades, en accions educatives de tipus formatiu, de suport a la inclusió, o en la realització d’activitats complementàries o extraescolars, i en l’aplicació de les mesures educatives que determine el centre.
b) El personal extern i els agents sociocomunitaris que participen i col·laboren amb els centres educatius hauran de conéixer les normes d’organització i funcionament dels centres educatius, guardar la confidencialitat de la informació a què tinga accés en el desenvolupament de l’activitat, i complir amb la finalitat de les activitats per a les quals han sigut requerits.
c) La participació dels diferents agents externs en l’activitat dels centres educatius haurà de ser degudament planificada i avaluada en funció dels objectius plantejats en els diferents documents organitzatius del centre educatiu.
d) En cap cas existirà vinculació laboral o deure jurídic entre aquestes persones i el centre educatiu, i qualsevol tipus de participació, siga d’assessorament o d’intervenció puntual, no pot solapar les que realitze el personal assignat al centre educatiu i es realitzarà sempre en presència i sota la supervisió del personal del centre.
e) A l’hora de participar amb la resta de membres de la comunitat educativa, hauran d’acreditar uns requisits de competència en l’àmbit en què participaran i presentar el certificat negatiu del Registre central de delinqüents sexuals o qualsevol altre requisit que l’Administració determine.
f) El consell escolar del centre educatiu serà informat de la participació i de les activitats realitzades per part d’aquests agents externs en el marc de la programació general anual i dels plans d’atenció personalitzats.
9.3. Les normes d’igualtat i convivència
1. Les normes d’igualtat i convivència, que formen part de les normes d’organització i funcionament del centre, són regles de comportament consensuades per tota la comunitat educativa, que fixen el que cada membre del grup espera dels altres. Regulen les relacions interpersonals i ajuden a previndre i gestionar els conflictes.
2. Tindran com a objectiu fonamental desenvolupar relacions positives entre els diferents membres de la comunitat educativa per tal d’aconseguir el desenvolupament integral de l’alumnat.
3. Afavoriran el respecte i l’exercici efectiu dels drets i el compliment dels deures.
4. Concretaran, entre altres aspectes, les estratègies per a la prevenció i la resolució de conflictes, així com les mesures d’abordatge educatiu aplicables en cas d’incompliment, que hauran de ser de caràcter educatiu i restauratiu i tindre en compte les variables contextuals, en particular, la consideració de situacions i condicions personals de l’alumnat.
5. L’elaboració de les normes de convivència tindrà en compte les següents orientacions:
a) Ser elaborades des d’una perspectiva inclusiva i coeducativa, que compte amb la participació de tot l’alumnat i tota la comunitat i que garantisca els suports materials i humans necessaris perquè aquesta participació siga real i efectiva.
b) Identificar i fer explícits els pensaments i les conductes positives que es volen potenciar.
c) Fomentar i desenvolupar hàbits positius, des d’una perspectiva sociocomunitària, tenint en compte les relacions dins del centre, en l’entorn i l’espai virtual.
d) Assenyalar les conseqüències del seu incompliment, tenint en compte les situacions i condicions personals de les persones que les infringisquen.
6. Les normes poden ser, en funció de la seua extensió i aplicabilitat, normes de centre o normes d’aula.
a) Les normes del centre descriuen conductes concretes de respecte, empatia i igualtat de l’alumnat i de la resta de la comunitat educativa envers els altres en el funcionament del centre. S’ajustaran al que estableix aquest decret i la normativa vigent reguladora de la igualtat i la convivència i seran consensuades per la comunitat educativa.
b) Les normes d’aula seran consensuades entre l’alumnat i el professorat a principi de curs en les respectives tutories i hauran de ser coherents amb les normes de centre, de conformitat amb les prescripcions d’aquest decret.
7. Les normes regularan:
a) L’assistència i la puntualitat de l’alumnat i del personal del centre.
b) La cura del material i de les instal·lacions.
c) Les relacions interpersonals, identificant amb claredat les conductes contràries als drets humans i els discursos d’odi, i treballant amb missatges clars i accessibles en funció de l’etapa educativa i les necessitats de suport de l’alumnat.
d) Els aspectes de salut i higiene.
e) Les competències pròpies del professorat, de la tutoria i de l’equip directiu, en matèria d’igualtat i convivència, així com les situacions en les quals han d’intervindre altres agents.
f) Qualsevol altra qüestió que siga rellevant per a la promoció de la igualtat i la convivència en el centre, acordades i consensuades per la comunitat educativa.
g) L’ús dels dispositius mòbils dins de les instal·lacions del centre educatiu.
8. Les normes, una vegada aprovades, seran d’obligat compliment per a tots els membres de la comunitat educativa. Hauran de ser públiques i documentades en formats accessibles, procurant la major difusió entre la comunitat educativa i, si és el cas, es facilitaran a través del tauler dels centres, del web del centre escolar i dels canals de comunicació oficialment establits.
9. Els centres promouran l’edició de versions adaptades de les normes de convivència a les diferents edats i nivells maduratius de l’alumnat.

Capítol IV
Pràctiques educatives

Article 10. Definició
Les pràctiques educatives en igualtat i convivència són el conjunt d’estratègies específiques orientades a la promoció de la igualtat, la convivència positiva i la prevenció de la violència, que es concreten i dissenyen implementant actuacions en l’àmbit del centre i el seu entorn, d’aula i individual, tenint en compte els quatre nivells de resposta educativa.

Article 11. Estratègies orientades a la promoció de la igualtat i la convivència
Les estratègies orientades a la promoció de la igualtat i la convivència poden ser, entre altres:
1. Model dialògic de prevenció i resolució de conflictes
El model dialògic és una actuació educativa d’èxit recollida en el projecte d’investigació INCLUD-ED del VI Programa marc de la Comissió Europea, encaminada a consensuar les normes que asseguren unes relacions lliures de violència des de les primeres edats.
En aquest procés s’arrepleguen les opinions de tots els participants de la comunitat, ja que totes les persones tenen aportacions a fer en la transformació d’un conflicte. A més, les capacitats de resolució i les habilitats dels diferents membres suposen un enriquiment al diàleg igualitari.
És un procés on s’assegura el diàleg i la participació, en igualtat de condicions i amb els suports humans i materials necessaris, de tota la comunitat i on pren protagonisme l’ètica procedimental i la democràcia deliberativa, ja que l’argumentació i el consens superen la votació i possibiliten l’intercanvi de postures quan s’escolten arguments de validesa d’altres persones de la comunitat. És un model que se centra en la prevenció i on destaca la implicació de tota la comunitat, de tal manera que es millora la convivència dins del centre, però també en el conjunt de la comunitat educativa i en els contextos escolars més pròxims.

Quan alumnat, famílies i professorat tenen oportunitats d’opinar i participar conjuntament en la creació de normes consensuades, la convivència millora i el centre educatiu s’impregna d’una cultura de participació capaç de trencar les estructures de poder i de teixir relacions igualitàries lliures de violència. És el que hom coneix com una cultura de la no-violència o antiassetjament.
2. Aprenentatge servei
L’aprenentatge servei és una proposta educativa que combina processos d’aprenentatge i de servei a la comunitat en un únic projecte, ben articulat, en el qual els participants es formen treballant sobre necessitats reals de l’entorn amb l’objectiu de millorar-lo. Serveis en l’entorn que poden influir en la millora del medi ambient, la promoció de la salut i el benestar, la defensa dels drets humans i de la infància, la cura de l’art i del patrimoni artístic, la promoció de les relacions intergeneracionals, el foment de la convivència, el suport a persones en situació d’exclusió social i la participació ciutadana, entre altres.

3. Tutories entre iguals
Es basa en l’ajuda i l’acompanyament que un estudiant major ofereix a un altre menor. Se centra en el desenvolupament de la intel·ligència emocional, en l’escolta activa i en la creació de xarxes d’afecte i suport entre l’alumnat. És una forma d’implicació de l’alumnat en la creació d’un clima de benestar en el qual tots poden aprendre i créixer com a persones. A més, facilita enormement la transició de Primària a Secundària, o l’acolliment d’alumnat d’altres centres o modalitats de l’ensenyament.
4. Mediació
La mediació és una eina per a previndre i abordar conflictes no constitutius de delicte, que inclou la formació voluntària de l’alumnat i dels docents, amb la qual l’alumnat participant adquireix protagonisme en la prevenció i la millora del clima escolar. És una negociació estructurada i guiada per una tercera persona, que facilita el procés de comunicació, ajudant les parts a definir clarament el seu problema, a comprendre els interessos de cadascuna, i a generar opcions dirigides cap a un possible acord o, almenys, cap a un major enteniment. Durant el procés de mediació, les parts tenen l’oportunitat d’explicar el seu punt de vista, les seues preocupacions, necessitats i interessos, proporcionant-los l’oportunitat per a expressar els seus sentiments i sentir-se escoltades. Les persones mediadores no imposen una solució al problema, són les parts les que mantenen sempre la responsabilitat de prendre la seua pròpia decisió.
5. Pràctiques restauratives
Aquest model de gestió de la convivència persegueix la reparació del dany tant en els aspectes materials com en els emocionals i morals. Aquestes pràctiques inclouen una gran varietat d’actuacions que permeten previndre, gestionar i resoldre situacions de conflicte. Es tracta d’abordar els conflictes de forma comunitària, en què pot donar-se la presència i la participació, a més de les parts directament implicades, de les persones que s’han vist afectades en alguna mesura (amistats, observadors, professorat, famílies…). Les pràctiques restauratives són aplicables en qualsevol grup on es vulga millorar les relacions interpersonals, gestionar els conflictes de forma dialogada i participativa, crear un clima favorable de convivència i reforçar valors fonamentals com el respecte mutu.
En educació, les pràctiques restauratives proporcionen oportunitats perquè l’alumnat compartisca els seus sentiments, forge relacions i resolga problemes. La finalitat d’aquest procés és la transformació de les situacions conflictives en oportunitats d’aprenentatge.
Aquestes pràctiques es podran adoptar, consensuar, adaptar o combinar amb unes altres avalades per la literatura científica o considerades bones pràctiques.
En tot cas, aquestes pràctiques promouran:
a) L’accessibilitat universal.
b) Formacions conjuntes d’equips educatius i famílies.
c) El desenvolupament de projectes d’innovació i investigació educativa, amb la difusió de metodologies, recursos i materials associats a la millora de la convivència escolar i a la prevenció i resolució dels conflictes en els centres docents.
d) La difusió de projectes i experiències educatives de qualitat relacionats amb la participació i els models de gestió d’igualtat i convivència, com a eines de millora de la convivència escolar.
e) L’establiment de xarxes de centres per a la participació i l’enriquiment mutu i facilitar la formació compartida.
f) La col·laboració i coordinació amb altres entitats, organismes i institucions per a la millora de la convivència escolar.
g) La participació activa de l’alumnat en la promoció de la igualtat i la convivència i la resolució dels conflictes entre iguals.

Capítol V
Gestió de conflictes que alteren la convivència

Secció I
Abordatge educatiu del conflicte que altera la convivència

Article 12. Estratègies i finalitat
1. El diàleg, la conciliació i la restauració seran estratègies habituals i preferents per a la resolució de conflictes
2. Finalitat:
a) Facilitar l’adquisició de la competència socioemocional per a desenvolupar identitats saludables, manejar les emocions, aconseguir metes personals i col·lectives, sentir i mostrar empatia pels altres, establir i mantindre relacions de suport i prendre decisions responsables.
b) Promoure el respecte a la integritat física i moral, la dignitat, el benestar i la seguretat de tots els membres de la comunitat educativa.
c) Afavorir i potenciar els valors de la comunicació, el diàleg i la restauració, fonamentals a l’hora de conviure, que han de regir les relacions entre tots els membres de la comunitat educativa.
d) Educar l’alumnat en el reconeixement dels límits dels seus actes i en l’assumpció de les conseqüències d’aquests.
e) Preservar el procés educatiu de l’alumnat.
f) Sensibilitzar sobre la problemàtica estructural de la violència de gènere.

Article 13. Criteris necessaris per a la presa de decisions
1. No es podrà privar l’alumnat del dret a l’educació.
2. El caràcter educatiu i recuperador de les mesures haurà de garantir el respecte als drets de tots els membres de la comunitat educativa i procuraran la millora de les relacions.
3. S’adoptaran mesures preventives per a fer front a l’absentisme, l’abandonament escolar prematur i la segregació escolar.
4. Davant de qualsevol situació de vulneració de drets de l’alumnat, haurà de prevaldre l’interés superior de la persona menor d’edat.

5. Amb la finalitat de no interrompre el procés educatiu de l’alumnat quan s’apliquen mesures que contemplen la interrupció temporal de la participació lectiva o en activitats extraescolars, se li assignaran, i se’n farà el seguiment periòdic, tasques i activitats acadèmiques que indique el professorat que li imparteix docència.
6. Les mesures d’abordatge educatiu s’ajustaran a l’edat madurativa de l’alumnat, a les seues necessitats de suport i a la seua situació socioemocional, així com a la naturalesa i la gravetat dels fets.

Secció II
Abordatge educatiu de conductes que alteren la convivència

Article 14. Classificació de les conductes que alteren la convivència
Les conductes que alteren la convivència en els centres es classifiquen en:
a) Conductes contràries a la convivència.
b) Conductes greument perjudicials per a la convivència.

Article 15. Conductes contràries a la convivència
1. Amb caràcter general, són conductes contràries a la convivència:
a) Les faltes injustificades de puntualitat o assistència. Es consideraran faltes injustificades aquelles que manquen de validesa informativa i documental, traslladada per l’alumnat, o els pares, mares o representants legals en cas de menors d’edat, al tutor o tutora de l’alumne o alumna.

b) Els actes que alteren el normal desenvolupament de les activitats del centre, especialment de les activitats d’aula.
c) Els danys en les instal·lacions, recursos materials o documents del centre, o en les pertinences dels membres de la comunitat educativa.
d) L’ús de qualsevol objecte o substància no permesos.
e) Les conductes que puguen impedir o dificultar l’exercici del dret a l’estudi de la resta de l’alumnat.
f) La incitació a cometre actes contraris a les normes de convivència.
g) Els actes d’incorrecció o desconsideració al professorat o a altres membres de la comunitat educativa.
2. Qualsevol altra conducta que altere el normal desenvolupament de l’activitat educativa, que no constituïsca conducta greument perjudicial per a la convivència.
3. Les normes d’organització i funcionament dels centres podran concretar aquestes conductes amb la finalitat d’aconseguir la seua adaptació als diferents cursos, cicles, nivells i etapes educatives i ensenyaments, així com a l’alumnat escolaritzat i al context de cada centre.
4. A efectes administratius, les conductes contràries a la convivència prescriuran en el termini de 20 dies naturals, comptats a partir de la data de comissió.

Article 16. Mesures d’abordatge educatiu davant de conductes contràries a la convivència
1. D’acord amb el que estableix l’article 15, aquestes són:
a) Amonestació oral, preservant la privacitat adequada.
b) Amonestació per escrit.
c) Compareixença immediata davant de la direcció d’estudis o la direcció del centre.
d) Realització de treballs específics en horari no lectiu.
e) Realització de tasques educatives que contribuïsquen a la millora i desenvolupament de les activitats del centre i/o dirigides a reparar el mal causat en les instal·lacions, material del centre o pertinences d’altres membres de la comunitat educativa.
f) Retirada dels objectes o substàncies no permesos, d’acord amb el que es determine en les normes d’organització i funcionament del centre.
g) Suspensió del dret a participar en les activitats extraescolars o complementàries del centre durant un període màxim de 15 dies naturals.
h) Canvi de grup de l’alumne o alumna durant un termini màxim de 5 dies lectius.
i) Suspensió del dret d’assistència a determinades classes per un termini màxim de 3 dies lectius. Durant el temps que dure la suspensió, l’alumne haurà de romandre en el centre i realitzar les activitats formatives que es determinen per a garantir la continuïtat del seu procés educatiu.
2. Per a l’abordatge educatiu de conductes contràries a la convivència, no serà necessària la prèvia instrucció del procediment ordinari descrit a partir de l’article 18. No obstant això, per a les mesures g) i i) serà preceptiu el tràmit d’audiència a l’alumnat i als seus pares, mares o representants legals, en cas de ser menors d’edat, en un termini de 5 dies hàbils.
3. La mesura aplicable serà proporcional als fets o la situació, així com dirigida a assolir la conducta alternativa.
4. Les mesures d’abordatge educatiu per a conductes contràries a la convivència prescriuran en el termini de 20 dies naturals de la seua adopció.
5. La direcció del centre podrà alçar la suspensió prevista en les lletres g), h) i i) del punt 1, abans que finalitze el compliment de la mesura, prèvia constatació que s’ha produït un canvi positiu en l’actitud de l’alumnat.

Article 17. Responsables de l’aplicació de mesures d’abordatge educatiu davant de conductes contràries a la convivència
1. Correspon aplicar les mesures d’abordatge educatiu davant de conductes contràries a la convivència a la direcció del centre i al professorat.
2. L’aplicació de les mesures a, b, c i d de l’article 16 correspondrà al professorat present en aquell moment, o al tutor o tutora del grup quan tinga coneixement del fet.
3. Correspon a la direcció del centre l’aplicació de les mesures e, f, g, h i i de l’article 16, que podrà ser delegada a l’òrgan o càrrec que la direcció determine. Aquestes mesures seran comunicades a l’alumne o alumna, a la direcció del centre, i al tutor o tutora, que al seu torn ho comunicarà als pares, mares o representants legals quan siga menor d’edat.
4. El centre educatiu concretarà, dins de les normes d’organització i funcionament, les mesures que cal prendre, garantint en tot cas el que estableixen els articles 12 i 13 d’aquest decret.
5. Si, transcorreguts vint dies naturals des del coneixement de l’autoria dels fets, no s’hagueren aplicat mesures educatives, no serà pertinent l’aplicació d’aquestes.

Article 18. Conductes greument perjudicials per a la convivència
1. A tots els efectes, són conductes greument perjudicials per a la convivència:
a) Els actes greus d’indisciplina, desconsideració, insults, amenaces, falta de respecte o actituds desafiadores, comesos cap al professorat i personal del centre.
b) L’assetjament i el ciberassetjament a qualsevol membre de la comunitat educativa.
c) L’ús de la intimidació o la violència, les agressions, les ofenses greus, l’abús sexual i els actes d’odi, o els que atempten greument contra el dret a la intimitat, a l’honor, a la pròpia imatge o a la salut dels membres de la comunitat educativa.
d) Violència de gènere.
e) La discriminació, les vexacions o les humiliacions a qualsevol membre de la comunitat educativa, ja siguen per raó de naixement, ètnia, sexe, religió, orientació sexual, identitat de gènere, discapacitat o diversitat funcional, opinió o qualsevol altra condició o circumstància personal o social.
f) L’enregistrament, manipulació, publicitat i/o difusió no autoritzada d’imatges, a través de qualsevol mitjà o suport, quan aquest fet resulte contrari al dret a la intimitat, o continga contingut vexatori, agressions i/o humiliacions cap a qualsevol membre de la comunitat educativa.

g) Els danys greus causats intencionadament, o per ús indegut, en les instal·lacions, materials i documents del centre o en les pertinences d’altres membres de la comunitat educativa.
h) La suplantació de personalitat i la falsificació o sostracció de documents acadèmics.
i) L’ús, la incitació a aquest, la introducció en el centre o el comerç d’objectes o substàncies perjudicials per a la salut o perilloses per a la integritat personal dels membres de la comunitat educativa.
j) L’accés indegut o sense autorització a documents, fitxers i servidors del centre.
k) La incitació o estímul a la comissió d’una falta que perjudica greument la convivència.
l) L’incompliment d’alguna mesura imposada per una conducta contra les normes de convivència, així com l’incompliment de les mesures d’abordatge educatiu dirigides a reparar els danys o assumir el seu cost, o a fer les tasques substitutives imposades.
2. A efectes administratius, aquestes conductes, tipificades com a greument perjudicials per a la convivència, prescriuen en el transcurs del termini de dos mesos comptats a partir de la comissió dels fets.
3. En el cas de comissió d’actes que pogueren ser constitutius de delicte o poguera derivar-se’n responsabilitat penal, la direcció del centre públic o la titularitat del centre privat concertat té l’obligació de comunicar els fets a l’administració corresponent, als cossos de seguretat i al Ministeri Fiscal. Se n’informarà l’alumne o alumna i la família o representants legals quan siguen menors d’edat.

Article 19. Mesures d’abordatge educatiu davant de conductes greument perjudicials per a la convivència
1. A l’hora d’adoptar mesures definitives i/o cautelars davant de conductes greument perjudicials per a la convivència descrites en l’article 18, s’hauran de tindre en compte:
a) Les pràctiques en igualtat i convivència desenvolupades pel centre, en l’àmbit de grup i de centre segons el que s’exposa en el capítol IV d’aquest decret.
b) Els criteris descrits en l’article 13.
c) La revisió de totes les actuacions realitzades relatives a la situació i les persones implicades.
d) El coneixement per part de tots els membres de la comunitat educativa de la possibilitat d’incorporar el procediment conciliat al procediment ordinari per a l’aplicació de mesures, descrit en l’article 26, amb les excepcions descrites en el mateix article.
e) Els drets de la majoria dels membres de la comunitat educativa i, amb caràcter prioritari, els de les víctimes d’actes antisocials, agressions o assetjament, prevalent l’interés superior dels i les menors sobre qualsevol altre interés.
f) El manteniment del clima de treball i de convivència positiva necessària perquè el centre educatiu i l’activitat docent complisca amb la seua funció.
g) Evitar que les mesures que s’adopten, com ara la suspensió del dret d’assistència al centre educatiu, accentuen els casos d’absentisme o risc d’abandonament escolar.
h) Tindre en compte les conseqüències educatives i socials de les persones agredides o víctimes, així com la repercussió social en l’entorn de l’alumnat, ocasionades per les conductes que han derivat en l’aplicació de mesures correctores, amb la finalitat de protegir-les i no revictimitzar-les.
2. D’acord amb el que estableix l’article 18, les mesures que es poden adoptar davant de conductes que perjudiquen greument la convivència són:
a) Realització de tasques fora de l’horari lectiu en benefici de la comunitat educativa, per a la reparació del mal causat en instal·lacions, transport escolar, menjador, materials, documents o en les pertinences d’altres persones.
b) Suspensió del dret a participar en activitats complementàries i/o extraescolars del centre durant un màxim d’entre 15 i 30 dies naturals.

c) Suspensió del dret d’eixides al pati, quan la conducta haja sigut comesa en aquest espai o qualsevol altre espai comú de convivència del centre, durant un període màxim d’entre 7 i 15 dies naturals. Durant el compliment de la mesura, es garantiran actuacions d’intervenció pedagògica per a treballar la presa de consciència dels fets, amb la finalitat d’interioritzar els valors de respecte i convivència.

d) Trasllat definitiu de l’alumne o l’alumna a un altre grup del mateix curs.  
e) Suspensió del dret d’assistència a classe en una o diverses matèries, o excepcionalment al centre, per un període comprés entre 7 i 15 dies naturals.
f) Excepcionalment, quan la gravetat dels fets ho justifique, es podrà suspendre l’assistència al centre educatiu per un període d’entre 15 i 30 dies naturals. En aquest cas, i durant aquest interval, l’alumne o l’alumna haurà de realitzar les activitats formatives que determine el professorat per a evitar la interrupció del seu procés educatiu i avaluatiu. Amb aquesta finalitat, es dissenyarà un pla de treball que coordinarà i supervisarà la direcció d’estudis del centre, les activitats del qual tindran un seguiment per part de l’equip educatiu i seran tingudes en compte en l’avaluació final de les matèries. Així mateix, l’alumne o l’alumna podrà realitzar les proves objectives d’avaluació que hi haguera programades en aquest període.
g) Suspensió del dret a la utilització del transport escolar durant un període entre 7 i 15 dies naturals quan la conducta haja sigut comesa en el transport escolar.
h) Suspensió del dret a la utilització del menjador escolar durant un període entre 7 i 15 dies naturals quan la conducta haja sigut comesa en el menjador escolar.
i) Excepcionalment, quan concórreguen circumstàncies d’especial gravetat en la comunitat educativa, la direcció del centre n’informarà la comissió de convivència del consell escolar i comunicarà a la Inspecció d’Educació la possibilitat de canvi de centre educatiu, que es durà a terme, preferentment, en la localitat o districte en el qual es trobe escolaritzat, amb garantia dels serveis complementaris que siguen necessaris, condició sense la qual no podrà aplicar-se aquesta mesura.

3. En aquelles situacions en les quals el centre tinga coneixement que concorren circumstàncies d’especial situació de risc o de possible desemparament que poguera afectar una persona menor, la direcció del centre públic o la titularitat del centre privat concertat ho comunicarà a les instàncies corresponents i a la Inspecció d’Educació, tal com especifica la legislació vigent en matèria de protecció de persones menors i adolescents.
4. En el cas de fets que pogueren ser constitutius d’infracció o responsabilitat penal, s’haurà d’exceptuar l’aplicació dels procediments i mesures d’abordatge que puguen interferir o resultar incompatibles amb mesures i decisions judicials. En el cas d’haver-se iniciat un procediment ordinari, aquest quedarà suspés mentre no recaiga pronunciament judicial.
5. Les mesures d’abordatge educatiu davant de conductes greument perjudicials per a la convivència prescriuran en el termini de dos mesos des de la resolució.

Article 20. Procediment ordinari per a l’aplicació de mesures davant de conductes greument perjudicials per a la convivència
1. Les mesures d’abordatge educatiu descrites en l’article 19, aplicables a conductes greument perjudicials per a la convivència escolar, establides en l’article 18, només seran aplicables per mitjà de la instrucció i desenvolupament del procediment ordinari desplegat en els articles 20 al 27.
2. Qualsevol conducta greument perjudicial per a la convivència, o les conseqüències que se’n deriven, haurà de ser comunicada a la direcció del centre.
3. Coneguts els fets, correspon a la direcció del centre iniciar el procediment ordinari en el termini màxim de tres dies hàbils des del coneixement d’aquests.
4. El director o la directora n’informarà la comissió d’igualtat i convivència del consell escolar.
5. La direcció del centre, amb l’assessorament del professorat d’orientació educativa, haurà de notificar en el mòdul PREVI ITACA o en la plataforma habilitada les alteracions greus de la conducta o situacions que perjudiquen greument la convivència.

Article 21. Inici del procediment ordinari
1. El procediment ordinari s’iniciarà amb el document per escrit, en el qual constaran:
a) Alumnat presumptament implicat.
b) Fets que motiven l’inici del procediment.
c) Conducta i mesures d’abordatge educatiu que pogueren derivar-se’n.
d) Nomenament de la persona instructora, i persona amb funcions de secretaria en els casos d’especial complexitat, triada o triades d’entre els components del claustre, segons el sistema determinat pel centre i recollit en les normes d’organització i funcionament.
e) Comunicació sobre el manteniment o el cessament de les mesures cautelars de caràcter provisional que, si escau, haja acordat la direcció del centre, descrites en l’article 27 d’aquest decret, sense perjudici d’aquelles que puguen adoptar-se durant el tot procediment.
f) Informació explícita sobre el dret a presentar al·legacions i a l’audiència en el procediment, amb indicació del termini de 5 dies lectius, així com indicació que, en cas de no efectuar al·legacions en el termini previst sobre el contingut de l’acord d’iniciació, aquest podrà ser considerat proposta de resolució quan continga un pronunciament precís sobre la mesura que cal adoptar.
g) Igualment, s’informarà l’alumnat i els pares, mares o representants legals en cas de ser menors d’edat, sobre el dret a presentar en aquest escrit una recusació fundada, segons el que estableixen els articles 23 i 24 de la Llei 40/2015, d’1 d’octubre, de règim jurídic del sector públic, contra el nomenament de la persona instructora.

h) Informació explícita sobre la possibilitat d’acollir-se al procediment conciliat d’acord amb el que estableix l’article 26.
i) Òrgan competent per a la resolució.
2. Només les persones que tinguen condició legal d’interessades en el desenvolupament del procediment ordinari tenen dret a conéixer el seu contingut en qualsevol moment de la tramitació, garantint la normativa vigent sobre la protecció de dades.
3. Els centres privats concertats podran establir en les seues normes d’organització i funcionament terminis diferents dels establits en el present decret, per al desenvolupament i la resolució dels procediments ordinaris que es tramiten en els seus centres.

Article 22. Continuació del procediment ordinari
1. La persona instructora del procediment ordinari, una vegada rebuda la notificació del seu nomenament i en el termini màxim de 5 dies lectius, realitzarà les actuacions que considere oportunes i sol·licitarà els informes i les proves que estime pertinents per a l’esclariment dels fets.
2. Una vegada practicades les actuacions anteriors, i abans de redactar la proposta de resolució, es donarà un termini de 5 dies lectius d’audiència a les persones interessades perquè puguen al·legar i presentar els documents que estimen pertinents. Si abans del venciment d’aquest termini manifesten la seua intenció de no efectuar al·legacions, es tindrà per realitzat aquest tràmit.
3. La proposta de resolució haurà de contindre:
a) Fets que es consideren provats i la seua exacta qualificació, imputats a l’alumne o a l’alumna que motiven aquest procediment.
b) Conducta objecte d’abordatge, segons el que es preveu en l’article 18 d’aquest decret.
c) Informació sobre el procediment conciliat, així com de circumstàncies atenuants i agreujants.
d) Mesures d’abordatge educatiu previstes en l’article 19 d’aquest decret.
e) Especificació de la normativa que estableix la competència del director o de la directora per a resoldre.
4. Es consideraran circumstàncies atenuants o agreujants:
a) Circumstàncies atenuants:
i. El reconeixement espontani de la conducta incorrecta.
ii. La reparació espontània.
iii. No haver incorregut amb anterioritat en l’incompliment de les normes de convivència durant el curs acadèmic.
iv. L’absència d’intencionalitat.
v. La presentació de disculpes, per iniciativa pròpia, en cas d’alteració del desenvolupament de les activitats del centre.
vi. L’oferiment a realitzar actuacions compensadores del mal causat.	
b) Circumstàncies agreujants:
i. Qualsevol conducta que estiga associada a comportaments discriminatoris per raó de naixement, ètnia, sexe, religió, opinió, identitat de gènere, orientació sexual, discapacitat o diversitat funcional o altres circumstàncies relacionades amb les necessitats educatives específiques de l’alumnat, o per qualsevol altra circumstància personal o social, especialment les vinculades a la violència masclista i de gènere.
ii. La premeditació.
iii. El dany, l’agressió, la injúria o l’ofensa a qualsevol membre de la comunitat que es trobe en situació d’indefensió, desigualtat o inferioritat, o que presente qualsevol tipus de discapacitat.
iv. Els actes realitzats de manera col·lectiva que vagen en contra dels drets d’altres membres de la comunitat educativa.
v. La publicació de conductes de menyspreu a la dignitat de qualsevol persona i la publicitat d’actes que afecten les normes de convivència del centre, en qualsevol mitjà o suport.
vi. La reiteració.

Article 23. Resolució del procediment
1. La persona instructora elevarà a la direcció del centre tota la documentació, que inclourà:
a) La proposta de resolució motivada, amb els fets o conductes objecte de la instrucció del procediment, la valoració de la prova practicada, les circumstàncies atenuants o agreujants, si n’hi haguera, els fonaments jurídics en què es basa la mesura d’abordatge educatiu proposada, la seua data d’efecte, l’òrgan davant del qual cal interposar una reclamació i el termini.
b) Les al·legacions formulades.
2. La direcció del centre, en el termini màxim de dos dies lectius, comptats a partir de l’endemà del lliurament de la proposta de resolució per part de l’instructor o instructora, dictarà una resolució de fi de procediment que posarà fi a la via administrativa. El termini de dos dies lectius podrà ampliar-se en cas que, segons el parer de la direcció, existisquen causes que ho justifiquen. Aquesta resolució inclourà, almenys:

a) Fets provats i conductes que cal abordar.
b) Mesures d’abordatge educatiu que cal aplicar i, si escau, data de començament i finalització d’aquestes i mitjans per a aplicar-les.
c) Especificació de la normativa que estableix la seua competència per a aplicar les mesures corresponents.
d) Circumstàncies atenuants o agreujants, si n’hi haguera.
e) Procediment i termini de reclamacions davant del consell escolar.

Article 24. Comunicació i notificació
1. Totes les citacions a l’alumnat o als seus pares, mares o representants legals, quan l’alumne o l’alumna siga menor d’edat, es realitzaran a través dels mitjans utilitzats ordinàriament pel centre per a comunicar-se amb l’alumnat i les seues famílies, i en quedarà constància de la remissió i data, o per qualsevol mitjà de comunicació immediata que permeta deixar constància fefaent de la remissió i data.
2. Per a la notificació de les resolucions se citaran les persones interessades segons s’assenyala en el punt anterior, que hauran de comparéixer en persona per a la recepció d’aquesta notificació, i se’n deixarà constància per escrit. Si no es presenten personalment per a la recepció de la resolució, el centre la remetrà pel qualsevol mitjà de comunicació que permeta deixar constància de remissió i data de recepció.

3. La incompareixença sense una causa justificada del pare, mare o representant legal, si l’alumne o l’alumna és menor d’edat, o bé la negativa a rebre comunicacions o notificacions, no impedirà la continuació del procediment i l’adopció de les mesures adoptades.
4. La resolució adoptada per l’òrgan competent serà notificada a l’alumne o l’alumna i, si és el cas, als seus pares, mares o representants legals, així com al consell escolar, quan siga convocat, a l’equip docent i a la Inspecció d’Educació.

Article 25. Reclamacions
1. Notificada la resolució de fi de procediment i prèviament a la seua impugnació davant de la jurisdicció contenciosa administrativa, l’alumnat major d’edat, o els pares, mares o representants legals de l’alumnat menor d’edat, podran reclamar davant del consell escolar la revisió de la decisió adoptada pel director o la directora dins dels dos dies lectius següents al de la seua recepció.
Aquesta reclamació té caràcter de substitutiu dels recursos administratius, d’acord amb el que es preveu en l’article 112.2 de la Llei 39/2015, d’1 d’octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, i l’article 127 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d’educació.
2. Amb la finalitat de revisar la decisió adoptada, es convocarà una sessió extraordinària de consell escolar, que, a la vista de la resolució de fi del procediment i de la reclamació, proposarà al director o la directora la confirmació de la mesura aplicada o la modificació o anul·lació d’aquesta.
3. La proposta del consell escolar es produirà en un termini màxim de deu dies lectius comptats des de l’endemà de la recepció de la reclamació. La direcció, en el termini màxim de dos dies lectius comptats des de l’endemà de la recepció d’aquesta proposta, podrà sol·licitar assessorament a la Inspecció d’Educació o, si escau, un informe sobre la legalitat de la decisió adoptada, quan la proposta del consell escolar siga de modificació o anul·lació d’aquesta, el qual haurà d’emetre’s en el termini de deu dies hàbils. La direcció haurà de resoldre i notificar per escrit la seua resolució al reclamant.

4. En aquesta notificació haurà d’indicar-se el recurs que es pot interposar contra aquesta resolució, així com l’òrgan judicial davant del qual ha de presentar-se i el termini per a interposar-lo.

Article 26. Procediment conciliat per a l’aplicació de mesures d’abordatge educatiu davant de conductes greument perjudicials per a la convivència
1. La direcció del centre presentarà a l’alumnat i als seus pares, mares o representants legals, la possibilitat d’acollir-se a la tramitació per procediment conciliat quan concórreguen les circumstàncies següents:
a) L’acceptació i subscripció d’un compromís de col·laboració entre el centre docent, l’alumnat i els seus pares, mares o representants legals, a fi de coordinar amb el professorat i amb altres professionals les accions i mesures proposades.
b) El reconeixement de la conducta greument perjudicial.
c) La petició de disculpes davant dels perjudicats o les perjudicades, si n’hi haguera.
d) Altres circumstàncies considerades pel centre i que estiguen recollides en les seues normes de convivència.
2. Queda exclosa la possibilitat de tramitació per procediment conciliat en els supòsits següents:
a) Quan a l’alumnat implicat se li haja tramitat, en el mateix curs escolar, un altre procediment conciliat per la mateixa conducta o situació de la mateixa naturalesa.
b) Quan l’alume o alumna rebutja la mesura d’abordatge proposada.

3. La possibilitat de tramitació per procediment conciliat serà inclosa en el document d’inici del procediment ordinari i es proposarà a les persones interessades una reunió a la qual quedaran degudament convocades.
4. Aquesta reunió, amb la direcció del centre, tindrà com a finalitat l’explicació dels avantatges del procediment que inclou el compromís. En aquesta mateixa reunió, l’alumne o l’alumna i les famílies o representants legals decidiran si accepten o rebutgen aquest procediment.

5. La falta de compareixença, així com el rebuig d’aquest procediment, suposarà la tramitació del procediment ordinari. En aquest cas, el termini per a la realització d’al·legacions o recusacions començarà des de l’endemà de la celebració de la reunió.

6. La tramitació del procediment conciliat i les persones que participen seran definides pel centre en les seues corresponents normes d’organització i funcionament. En qualsevol cas, la mesura aplicada serà més lleu que la que s’haguera establit en el document d’inici del procediment.
7. La tramitació del procediment conciliat requerirà la redacció, per part de la direcció, del consegüent compromís, que haurà de contindre, almenys, l’acceptació d’aquest compromís per part de l’alumne o alumna i dels seus pares, mares o representants legals, la mesura educativa aplicada i els mitjans per a la seua aplicació. Aquest compromís serà definit i subscrit en el termini màxim de tres dies lectius comptats a partir de l’endemà de la celebració de la reunió. Aquesta subscripció posarà fi al procediment conciliat.
8. En tot cas, la tramitació pel procediment conciliat haurà de concloure’s en un termini màxim de 20 dies lectius des de la comunicació de l’inici del procediment. Si no és així, es continuarà amb el procediment ordinari.
9. Si durant la tramitació per aquest procediment es trenca el compromís o es reincideix en la conducta, es continuarà pel procediment ordinari. En aquest cas, el termini per a al·legacions i recusació començarà des de l’endemà de produir-se la ruptura del compromís.

10. El centre educatiu ha de garantir, tant en el procediment ordinari com en el conciliat, descrits de l’article 20 al 27 d’aquest decret, que es compleixen les condicions d’accessibilitat universal i que, en cas de necessitat, es faciliten els suports materials i humans necessaris.

Article 27. Mesures de caràcter cautelar o provisional
1. D’acord amb l’article 56 de la Llei 39/2015, d’1 d’octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, abans de l’inici del procediment ordinari o en qualsevol fase de la tramitació, el director o la directora del centre, per iniciativa pròpia o a proposta de la persona instructora, oïda la comissió de convivència del consell escolar del centre, podrà adoptar la decisió de prendre mesures provisionals amb finalitat cautelar i educativa, si fora necessari, per a garantir el normal desenvolupament de les activitats del centre.

2. En el cas que l’alumne o l’alumna siga menor d’edat, aquestes mesures provisionals hauran de ser comunicades al pare, la mare o representants legals.
3. Podran ser revocades en qualsevol moment, especialment quan s’arribe a acords dins del marc del procediment conciliat.
4. Quan es resolga el procés ordinari, si s’haguera adoptat alguna mesura provisional durant la tramitació, el compliment de la mesura serà tinguda en compte en la realització de la mesura d’abordatge educatiu resolta, sempre que ambdues tinguen la mateixa naturalesa.
5. La direcció del centre podrà aplicar mesures cautelars, recollides en les normes de convivència i incloses en les normes d’organització i funcionament del centre, que podran consistir en:
a) El canvi temporal de grup.
b) La suspensió temporal d’assistència a determinades classes o al centre.
c) La suspensió d’assistència a activitats complementàries o extraescolars.
d) La suspensió de la utilització dels serveis complementaris del centre.
6. Les mesures provisionals podran establir-se per un període màxim de 5 dies lectius.
7. De manera excepcional, i tenint en compte el possible perjudici ocasionat a la convivència del centre, els danys causats o les conseqüències sobre les persones, es podrà mantindre la mesura provisional fins a la resolució del procediment ordinari. Aquesta no podrà tindre una durada superior ni una naturalesa diferent de la mesura d’abordatge educatiu establida en el procediment.

Article 28. Arxivament de la documentació i cancel·lació de l’anotació registral
1. La documentació corresponent a la tramitació d’un procediment d’aplicació de mesures d’abordatge educatiu davant de la comissió de conductes greument perjudicials per a la convivència d’un alumne o alumna s’arxivarà segons el procediment i suport establit pel centre.

2. Les normes vulnerades i les mesures aplicades constaran en el registre del centre durant el termini de dos anys des del compliment de la mesura corresponent, i es procedirà a la seua cancel·lació d’ofici, sempre que durant aquest no s’haguera incorregut de nou en una conducta greument perjudicial.
3. En cap cas les conductes que hagen sigut objecte de cancel·lació en el corresponent registre seran computades a l’efecte de reincidència.

Capítol VI
Estructures de suport per a la gestió de la convivència

Article 29. Planificació
La planificació en l’àmbit de la igualtat i la convivència facilita la detecció de situacions i, per tant, l’actuació davant de situacions de violència. Malgrat això, els centres educatius han d’estar preparats per a l’abordatge d’aquestes situacions a través de les seues pràctiques i dels protocols vigents. Els protocols guien els passos per dur a terme l’abordatge sistèmic i especialitzat que cada situació requereix.

Article 30. Organització i suport
1. Les primeres mesures de suport són totes aquelles que el centre té contemplades per a la promoció de la igualtat i la convivència en el projecte educatiu.
2. En el mateix centre l’orientació educativa és un mecanisme de suport fonamental a través de la docència i la tutoria i de l’orientació educativa especialitzada integrada en el centre a través dels equips d’orientació educativa i departaments d’orientació educativa i professional.
3. El Decret 72/2021, de 21 de maig, del Consell, d’organització de l’orientació educativa i professional en el sistema educatiu valencià, en l’article 12 estableix un altre nivell de suport més especialitzat a través de les unitats especialitzades d’orientació. Aquestes unitats complementen i donen suport a la intervenció que realitzen els equips d’orientació educativa, els departaments d’orientació educativa i professional en els àmbits d’especialització següents: convivència i conducta; igualtat i diversitat; trastorns de l’espectre de l’autisme (TEA); discapacitats sensorials, auditives i visuals; discapacitat motriu; discapacitat intel·lectual; altes capacitats intel·lectuals; dificultats específiques d’aprenentatge; trastorn per dèficit d’atenció i hiperactivitat (TDAH).

Article 31. Sobre la intervenció
1. Detectades alteracions greus de la conducta o situacions que perjudiquen greument la convivència en el centre, s’inicia el protocol corresponent i es realitzen les primeres actuacions que siguen necessàries. Donada la gravetat d’aquestes situacions, la direcció del centre, amb l’assessorament del professorat d’orientació educativa, haurà de notificar la situació en el mòdul PREVI ITACA o en la plataforma habilitada a l’efecte.
2. La Inspecció d’Educació quan reba aquestes notificacions decidirà sobre la necessitat i el tipus d’intervenció i, si ho estima oportú, sol·licitarà l’assessorament o la intervenció de la Unitat Especialitzada d’Orientació de l’àmbit de convivència i conducta.
3. Si la direcció del centre considera que els fets poden ser constitutius de delicte, ho haurà de comunicar a l’autoritat judicial o a les Forces i Cossos de Seguretat de l’Estat, d’acord amb el que s’estableix en la Llei 26/2018, de 21 de desembre, de drets i garanties de la infància i l’adolescència.

Títol II
L’Observatori de la Igualtat i la Convivència

Article 32. Creació de l’Observatori de la Igualtat i la Convivència
Es crea l’Observatori de la Igualtat i la Convivència del sistema educatiu valencià com a òrgan de caràcter consultiu adscrit a la conselleria amb competència en matèria d’educació.

Article 33. Naturalesa i finalitat
1. És l’òrgan col·legiat de deliberació, assessorament i participació, de caràcter consultiu, adscrit a la conselleria amb competències en matèria d’educació, i al servei de la comunitat educativa i la societat valenciana.
2. La finalitat de l’Observatori serà afavorir la igualtat i la convivència escolar, orientar la comunitat educativa, fer propostes, planificar i coordinar les intervencions necessàries per a fomentar la igualtat i la convivència, i promoure la prevenció de la violència i la resolució pacífica de conflictes en l’entorn escolar.

Article 34. Línies d’actuació
Les funcions i les principals línies d’actuació seran:
1. L’estudi sistemàtic de la igualtat i la convivència en els centres educatius.
2. Elaborar, emetre i fer públic l’informe de l’estudi en matèria d’igualtat i convivència escolar, així com de les propostes que faciliten la millora del clima escolar i la convivència en els centres educatius.

3. La promoció de la investigació sobre models de gestió de la igualtat i la convivència que faciliten estratègies per a la prevenció i la resolució pacífica dels conflictes.
4. La proposta d’accions formatives dirigides a la comunitat educativa tendents a la prevenció de conflictes i a la resolució d’aquests.

5. L’anàlisi i, si és el cas, la proposta d’actualització de la normativa existent en matèria d’igualtat i convivència.
6. L’impuls d’actuacions que possibiliten la millora de la igualtat i la convivència escolar.
7. La coordinació interinstitucional com a forma d’abordar la resolució de problemes des d’una visió holística i coordinada entre les diferents institucions implicades.

Article 35. Composició
L’Observatori de la Igualtat i la Convivència funcionarà a través del Ple de l’Observatori, que estarà compost per:
1. Presidència: titular de la conselleria amb competències en matèria d’educació.
2. Vicepresidència primera: titular de la secretaria autonòmica de la conselleria amb competències en matèria d’educació.
3. Vicepresidència segona: titular de la direcció general amb competències en matèria d’igualtat i convivència de la conselleria amb competències en matèria d’educació.
4. Vocals:
a) El titular de la direcció general competent en matèria de centres docents d’Infantil, Primària i Secundària, públics i concertats.
b) Una persona en representació de la conselleria competent en matèria de justícia.
c) Una persona en representació de la conselleria competent en matèria d’infància i adolescència.
d) Una persona en representació de la conselleria competent en sanitat.
e) Una persona en representació de la direcció general amb competències en tecnologies de la informació i la comunicació aplicades a l’àmbit educatiu.
f) Una persona en representació de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació.
g) Una persona en representació de la Inspecció d’Educació, a proposta del titular de la secretaria autonòmica de la conselleria amb competències en matèria d’educació.
h) Una persona en representació de la Fiscalia de Menors, a proposta del responsable d’aquest òrgan.
i) Una persona en representació dels Cossos i Forces de Seguretat de l’Estat, proposats per l’òrgan competent en aquesta matèria.
j) Una persona en representació de les administracions locals, a proposta de la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
k) La presidència del Consell Escolar de la Comunitat Valenciana.
l) Tres membres del Consell Escolar Valencià en representació del professorat, de l’alumnat i dels pares i mares de l’alumnat, a proposta de la presidència del Consell Escolar, en funció del seu nivell de representativitat.
m) Tres directores o directors de centres educatius d’ensenyaments no universitaris sostinguts amb fons públics, designats per la persona titular de la conselleria competent en matèria d’educació.
n) Una persona experta de reconegut prestigi en matèria d’igualtat i convivència, designada pel conseller o la consellera competent en matèria d’educació.
o) Una persona en representació d’una entitat sense ànim de lucre dedicada a la protecció de la infància, designada per la persona titular de la conselleria competent en matèria d’educació.
p) Una persona en representació d’una entitat sense ànim de lucre dedicada a la defensa dels drets de les persones LGTBI, designada per la persona titular de la conselleria competent en matèria d’educació.
q) Una persona en representació d’una entitat sense ànim de lucre dedicada a la protecció dels menors amb discapacitat o diversitat funcional, designada per la persona titular de la conselleria competent en matèria d’educació.
r) Una persona en representació d’una entitat representativa dels professionals dels mitjans de comunicació, designada per la persona titular de la conselleria competent en matèria d’educació.
s) Una persona en representació d’una entitat sense ànim de lucre dedicada a la defensa dels drets de la població gitana, la població migrant i d’origen migrat, designada per la persona titular de la conselleria competent en matèria d’igualtat i serveis socials
5. Secretaria: una persona nomenada per la presidència, d’entre les persones funcionàries de la conselleria amb competències en matèria d’educació.
6. La presidència podrà invitar la persona o persones que considere oportú per raons de competència o perícia en els temes que ha de tractar en el Ple. Participaran en el Ple, amb caràcter singular i extraordinari, amb veu però sense vot.
7. La composició del Ple de l’Observatori de la Igualtat i la Convivència procurarà ajustar-se al principi de presència equilibrada entre dones i homes conforme al que disposa la disposició addicional primera de la Llei 3/2007, de 22 de març, per la igualtat efectiva de dones i homes.

Article 36. Funcions
1. Correspon a la presidència del Ple les funcions següents:
a) La representació legal de l’Observatori, actuant com a portaveu d’aquest.
b) Acordar la convocatòria de les sessions ordinàries i extraordinàries, així com la fixació de l’ordre del dia.
c) Presidir les sessions i moderar-ne el desenvolupament.
d) Assegurar el compliment de les disposicions legals establides en el present decret.
2. Corresponen a les vicepresidències del Ple les funcions següents:

a) Substituir la presidència en els casos de vacant, malaltia, absència o altres causes d’impossibilitat.
b) Les funcions que els siguen delegades per la presidència.
3. Corresponen a les vocalies les funcions següents:
a) Assistir a les reunions i participar en els debats, exposant la seua opinió i formulant les propostes que estimen oportunes.
b) Proposar a la presidència, a través de la secretaria de l’Observatori, la inclusió de punts en l’ordre del dia de les sessions ordinàries i formular precs i preguntes. Quan la proposta d’inclusió en l’ordre del dia siga presentada per, almenys, un terç dels seus membres, el punt serà necessàriament inclòs en l’ordre del dia.

Article 37. Funcionament
1. L’Observatori de la Igualtat i la Convivència es reunirà, almenys, dues vegades a l’any amb caràcter ordinari; o tantes vegades com siga convocat per la presidència, a iniciativa pròpia o, a proposta, almenys, d’una tercera part dels vocals. Els vocals rebran amb antelació la convocatòria de les reunions, així com l’ordre del dia.
2. L’Observatori de la Igualtat i la Convivència funcionarà en ple o en comissions de treball, la creació de les quals podrà ser acordada per la majoria dels membres. En les comissions podran participar membres de l’Observatori i qualsevol persona amb veu però sense vot, prèvia invitació, que per raons de tipus tècnic puga prestar assistència i informació. L’Observatori podrà acordar la creació de les comissions de treball que estime oportú.
3. El funcionament de l’Observatori de la Igualtat i la Convivència es regirà per aquest decret.

Títol III
Dels drets i deures de l’alumnat, les famílies, el professorat i el personal no docent

Capítol I
Marc regulador dels drets i els deures de l’alumnat

Article 38. Responsabilitat compartida en matèria d’igualtat i convivència
Correspon a tots els membres de la comunitat educativa responsabilitzar-se de promoure i garantir la igualtat i convivència positiva en els centres educatius i vetlar pel compliment dels seus drets i els seus deures. En aquest sentit:
1. La direcció del centre vetlarà pel desenvolupament dels aprenentatges, l’adquisició de les competències de l’alumnat i la correcta gestió de la igualtat i la convivència, i procurarà la resolució dels conflictes mitjançant el diàleg, l’acord, les pràctiques restauratives i la mediació i adoptarà les mesures educatives que corresponga per al compliment de la legislació vigent.
2. El consell escolar i el claustre proposaran mesures i iniciatives que afavorisquen la igualtat i la convivència positiva en el centre, participaran en el seu desenvolupament i seran informats de les mesures educatives adoptades a l’efecte.
3. Els tutors i les tutores garantiran el desenvolupament d’estratègies i activitats per a afavorir la gestió positiva de la convivència. Amb aquesta finalitat, es coordinaran i col·laboraran amb les famílies o representants legals, a través d’entrevistes, reunions i tots els instruments que es consideren oportuns.
4. El professorat contribuirà al fet que les activitats del centre es desenvolupen en un clima de respecte que afavorisca els processos d’ensenyament-aprenentatge. Així mateix, és responsable de les primeres intervencions i aplicarà les mesures d’abordatge educatiu oportunes en la resolució de conflictes.
5. L’alumnat actuarà responsablement en l’exercici dels seus drets i el compliment dels seus deures.
6. Els pares, mares o representants legals, com a responsables primers i principals de l’educació dels seus fills i filles, hauran d’adoptar les mesures oportunes en l’àmbit familiar, fomentar el reconeixement de l’autoritat del professorat i col·laborar perquè el procés educatiu es duga a terme de manera adequada, respectant les decisions adoptades pel centre educatiu.
7. La conselleria competent en matèria d’educació garantirà la protecció i l’assistència jurídica, tant als equips directius com al professorat, al personal d’administració i serveis i al personal no docent en cas que es produïsquen conflictes en l’exercici de les seues funcions.

Capítol II
Drets i deures de l’alumnat

Article 39. Principis generals dels drets i dels deures de l’alumnat

1. Tot l’alumnat té els mateixos deures i els mateixos drets.
2. Durant la seua escolarització té el deure d’assumir responsablement els seus deures, així com conéixer i exercir els seus drets.
3. La direcció del centre, el professorat i la resta dels membres de la comunitat educativa han de garantir l’exercici d’aquests drets i deures en el context educatiu.

Article 40. Drets de l’alumnat
1. L’alumnat té dret a rebre una educació inclusiva i integral, basada en el respecte als drets i llibertats fonamentals i en els principis democràtics de la igualtat i la convivència, que es concreta en:

a) Educació en l’exercici del respecte, la igualtat i la llibertat dins dels principis democràtics de convivència, així com en la prevenció de conflictes i la gestió i resolució pacífica d’aquests.
b) Educació en els principis i drets reconeguts en la Convenció sobre els drets de l’infant de Nacions Unides, en els tractats internacionals en matèria de drets humans ratificats per Espanya, en la Declaració Universal dels Drets Humans i en els valors comuns que constitueixen el substrat de la ciutadania democràtica, així com en el respecte a la dignitat de tota persona, siga quina siga la seua condició.
c) Educació en els valors i principis reconeguts en la Constitució Espanyola i en l’Estatut d’Autonomia de la Comunitat Valenciana.

d) Educació en els drets i deures que es reconeix a l’alumnat i als altres membres de la comunitat educativa recollits en el present decret i en la legislació vigent.
2. L’alumnat té dret a rebre una educació integral de qualitat i en condicions d’equitat que contribuïsca al ple desenvolupament de la seua personalitat, que es concreta en:
a) Educació en competències clau que permeten el desenvolupament personal i la seua participació social.
b) Formació amb criteris de qualitat i en condicions d’equitat en les diferents àrees, matèries i àmbits.
c) Educació adaptada a la diversitat d’interessos formatius i a les capacitats de l’alumnat.
d) Educació socioemocional que facilite afrontar adequadament les relacions interpersonals.
e) Formació ètica i moral que estiga d’acord amb les seues pròpies creences i conviccions de conformitat amb la Constitució Espanyola.
f) Orientació escolar, personal i professional que permeta la presa de decisions d’acord amb les seues aptituds, capacitats i interessos.
g) Formació en el respecte a la pluralitat lingüística i cultural.
3. L’alumnat té dret al respecte a la seua identitat, integritat física i dignitat personals, així com a la seua llibertat de consciència i les seues conviccions ideològiques, religioses i morals, drets reconeguts en la Convenció sobre els drets de l’infant de Nacions Unides, en els tractats internacionals en matèria de drets humans ratificats per Espanya, en la Declaració Universal dels Drets Humans i en la Constitució Espanyola, que es concreta en:
a) Respecte a la intimitat, la integritat, la dignitat personal, l’orientació sexual, l’expressió de gènere, la identitat de gènere, l’origen ètnic i nacional.
b) Respecte a la llibertat de consciència.
c) Respecte a les conviccions ideològiques, religioses i morals. D’acord amb aquest dret, l’alumnat podrà usar indumentària i els elements característics de la seua ètnia o religió per a accedir als centres educatius, sempre que no suposen un problema d’identificació personal o atempten contra la dignitat de les altres persones.
d) Respecte a la diferència i la diversitat de totes les persones, sense estereotips, biaixos de gènere o altres condicionants externs, incloent-hi l’elecció de vestuari d’acord amb la identitat de gènere sentida o les seues preferències personals. En el cas que les normes d’organització i funcionament del centre prevegen l’ús de l’uniforme escolar per a l’alumnat, aquest no podrà incloure peces obligatòries diferenciades per sexe que pogueren constituir discriminació i limitació en la lliure elecció del tipus de peces de vestir per a l’alumnat.
e) Protecció contra tota agressió física, emocional, sexual o moral, com les motivades per identitat de gènere, expressió de gènere, orientació sexual, per motius de discapacitat o diversitat funcional, de violència de gènere o supremacisme ètnic o cultural.
4. L’alumnat té dret a ser valorat amb objectivitat, la qual cosa implica:
a) Ser informat, de manera universalment accessible, i participar activament en l’evolució del seu propi procés d’aprenentatge.
b) Poder sol·licitar aclariments i presentar reclamacions sobre les decisions i qualificacions obtingudes, tant en les avaluacions parcials com en les finals, en els termes establits en normativa vigent.
c) Que l’avaluació siga útil en la millora del seu procés d’aprenentatge.
d) Conéixer els aspectes bàsics de l’avaluació dins de les programacions didàctiques (criteris d’avaluació, instruments d’avaluació i criteris de qualificació) i els criteris que s’hagen establit per a la promoció i la permanència.
e) Conéixer els criteris establits en les normes d’organització i funcionament del centre en la pèrdua de l’avaluació contínua.
f) A ser avaluat amb una diversitat d’instruments d’avaluació, adaptats a les característiques personals de tot l’alumnat, i al reconeixement de les diverses formes d’expressió, codis i mitjans de comunicació.
5. L’alumnat té dret a participar, amb els suports que requerisca en cada cas, en la vida del centre, de manera individual i col·lectiva. Aquest dret es concreta en:
a) La participació de l’alumnat en les estructures constituïdes en cada centre, recollides en les normes d’organització i funcionament del centre, així com en els òrgans de govern, a través dels seus representants i de les associacions de l’alumnat legalment constituïdes i establides.

b) L’alumnat té dret a participar en les estructures pròpies de participació infantil i adolescent establides en els centres, amb l’objectiu de promoure una participació autònoma, significativa i que promoga valors i habilitats democràtiques.
c) L’exercici de la llibertat d’expressió, amb possibilitat de manifestar de manera respectuosa les seues opinions, dins del marc de drets universals, de valors democràtics i del respecte al projecte educatiu. Els centres, en les seues normes de convivència, regularan la forma i els espais a través dels quals es podrà exercir aquest dret.
d) L’exercici del dret d’associació i reunió, d’acord amb la legislació vigent.
e) La participació activa en el model de gestió de la igualtat i la convivència.
f) La participació activa en el propi procés d’ensenyament i aprenentatge, a través de l’ús de metodologies educatives participatives que potencien la seua creativitat i la capacitat crítica.
6. L’alumnat té dret a la inclusió, la protecció social i a ser format en condicions d’igualtat d’oportunitats. Aquest dret, en l’àmbit educatiu, es concreta en:
a) Rebre mesures de protecció i suport de compensació de desigualtats, per situacions de mancança o desavantatge de tipus personal, familiar, econòmic, social o cultural, especialment en situacions que impedisquen o dificulten l’accés, la participació, la permanència i l’aprenentatge en el sistema educatiu
b) Rebre protecció i els suports necessaris en casos d’infortuni, accident, o per situacions de malaltia greu o prolongada, per a minimitzar l’impacte d’una desescolarització forçada i per a facilitar el seu progrés educatiu i personal.
c) Parar atenció especial a l’alumnat víctima de violència de gènere o d’assetjament o ciberassetjament.
d) Garantir l’atenció específica i la provisió dels suports necessaris a l’alumnat que presente qualsevol tipus de discapacitat i, si és el cas, necessitats específiques de suport educatiu, de conformitat amb el que es disposa en el Decret 104/2018, de 27 de juliol, del Consell, pel qual es desenvolupen els principis d’equitat i d’inclusió en el sistema educatiu valencià.
e) Rebre protecció en cas que fora víctima de violència, i en casos d’indici raonable o confirmació de maltractament físic, psicològic o qualsevol tipus de negligència o desprotecció.
7. L’alumnat té dret a la protecció de la salut i a la seua promoció. Aquest dret s’ha de traduir en:
a) La promoció de l’activitat física i l’oci saludable des d’una perspectiva educativa i comunitària.
b) La promoció d’hàbits alimentaris sans i de menús saludables en el cas dels menjadors escolars.
c) La promoció d’hàbits digitals saludables i en l’ús i maneig de les tecnologies de la informació, la comunicació i la relació, i de protecció en el món digital.
d) La promoció d’una educació sexual integral, que li permeta viure la seua pròpia sexualitat de manera positiva.
e) La protecció específica de la seua salut mental.
8. L’alumnat té dret a rebre una educació igualitària, que es concrete en:
a) El desenvolupament de competències per a la consecució de l’autodeterminació personal i la corresponsabilitat de gènere, especialment en relació amb el treball domèstic i la cura de les persones.
b) La consideració de la igualtat total entre dones i homes, i el rescat de l’oblit de l’aportació de les dones en les diferents disciplines i la seua contribució, social i històrica, al desenvolupament de la humanitat.

c) La utilització d’un llenguatge no sexista i respectuós amb la diversitat.
d) La capacitació perquè l’elecció de les opcions acadèmiques, personals i professionals es realitze lliure de condicionaments basats en estereotips associats al gènere.
e) La consolidació de la maduresa personal, social i moral per a actuar de manera responsable i autònoma en les relacions personals i afectivosexuals, per a analitzar críticament la societat i contribuir a la igualtat real i efectiva entre les persones.

Article 41. Deures de l’alumnat
Són deures bàsics de l’alumnat:
1. Respectar totes les persones. Aquest deure implica:
a) Ser respectuós amb les altres persones, com a norma fonamental de convivència.
b) Respectar la llibertat de consciència, les conviccions ideològiques, religioses i morals que es troben emparades i reconegudes per la Declaració Universal dels Drets Humans, la Carta de drets fonamentals de la Unió Europea i la Constitució Espanyola.
c) Respectar la identitat i expressió de gènere, l’orientació sexual, així com la dignitat personal, la integritat i la intimitat de totes les persones que conformen la comunitat educativa, evitant qualsevol discriminació per raó de naixement, origen racial o ètnic, sexe, religió, opinió o qualsevol altra condició o circumstància personal o social.

d) Rebutjar la violència en totes les seues formes.
e) Respectar els drets de tots els membres de la comunitat educativa.

2. Estudiar. Aquest deure implica:
a) Participar activament en el procés d’aprenentatge per al desenvolupament d’actituds i habilitats i en l’adquisició del coneixement.
b) Assistir a totes les activitats escolars obligatòries i participar-hi activament.
c) Ser puntual i respectar els horaris de les activitats del centre, independentment que aquestes es desenvolupen dins o fora de les instal·lacions.
d) Esforçar-se per a aconseguir el desenvolupament ple com a persones.
e) Exercir hàbits saludables referents al descans, l’alimentació i la higiene.
3. Respectar el professorat i tots els professionals que integren l’equip educatiu o que presten els seus serveis en la comunitat educativa. Aquest deure implica:
a) Respectar la labor del professorat, del personal d’administració i serveis i del personal no docent d’atenció educativa, i seguir les seues indicacions, tant en l’exercici de la seua labor educativa com en el control del compliment de les normes de convivència i de les normes d’organització i funcionament del centre.
b) Fer els treballs o tasques encomanades pel professorat.
c) Respectar el projecte educatiu del centre.
4. Practicar la convivència positiva. Aquest deure implica:
a) Complir les normes d’organització i funcionament i les normes de convivència del centre.
b) Participar i col·laborar activament i positiva amb la resta dels membres de la comunitat educativa per a afavorir el desenvolupament de totes les activitats educatives.
c) Posicionar-se activament a favor de les persones més vulnerables, les que puguen patir assetjament escolar, respectant, defensant i integrant qualsevol possible víctima.
5. Cuidar i utilitzar adequadament les instal·lacions del centre. Aquest deure implica:
a) Cuidar i respectar les instal·lacions i l’equipament del centre, incloent-hi les del menjador i el transport escolar, els sistemes d’emergència i els diferents materials emprats en l’activitat educativa.
b) Respectar el medi ambient fent un ús adequat i sostenible de l’aigua i de l’energia.
c) Respectar l’entorn del centre, mantindre l’ordre i cuidar les instal·lacions de l’entorn: jardins, voreres, portals, façanes, parets, etc.

Capítol III
Drets i deures de les famílies de l’alumnat

Article 42. Drets de les famílies
Les famílies o representants legals, en relació amb l’educació dels seus fills i filles o tutelats, menors d’edat, sense perjudici dels drets reconeguts en l’article 4.1 de la Llei orgànica 8/1985, de 3 de juliol, reguladora del dret a l’educació, tindran els següents drets:

1. A conéixer el projecte educatiu del centre, així com la resta dels plans i protocols educatius, i a ser orientades al respecte.
2. A participar en l’elaboració i revisió de les normes que regulen l’organització, la igualtat i la convivència en el centre, en els termes establits en la normativa vigent.
3. A participar en l’organització, el funcionament, el govern i l’avaluació del centre educatiu, en els termes establits en la normativa vigent.
4. A ser respectades per la resta de la comunitat educativa i que es respecten les seues conviccions ideològiques, polítiques, religioses i morals.
5. A participar en els òrgans i estructures establides en la normativa vigent, i en aquelles altres habilitades en cada centre, que tinguen atribucions en l’àmbit de la gestió de la igualtat i convivència.
6. A ser informades sobre totes aquelles decisions relacionades amb la convivència escolar que afecten els seus fills i filles, tutelats o tutelades, així com a presentar reclamacions d’acord amb la normativa vigent.

7. A col·laborar amb els centres educatius en la prevenció i l’abordatge de les conductes contràries a les normes de convivència.
8. A col·laborar en la proposta de mesures i iniciatives que afavorisquen la convivència escolar.
9. A ser escoltades en els procediments oberts, relatius a alteracions greus de la convivència.
10. A associar-se lliurement.
11. A ser escoltades en aquelles decisions que afecten l’orientació i el progrés acadèmic de filles i fills o tutelats.
12. A la intimitat i confidencialitat en el tractament de la informació que afecta les seues filles i fills o tutelats o el nucli familiar.
13. A la possibilitat de formar-se en matèria d’igualtat i convivència.

Article 43. Deures de les famílies
1. Correspon als pares, les mares i representants legals, com a primers i principals responsables de l’educació dels seus fills i filles o tutelats, l’adopció de les mesures oportunes, la sol·licitud de l’ajuda corresponent i la col·laboració amb el centre perquè el procés educatiu es duga a terme de manera adequada.
Es concreta en els següents deures:
a) Adoptar les mesures, recursos i condicions necessàries que garantisquen l’assistència a classe, l’estudi i la participació dels seus fills i filles o tutelats. D’acord amb l’article 49, de la Llei 26/2018, de 21 de desembre, de la Generalitat, de drets i garanties de la infància i adolescència, sobre la no escolarització, absentisme i abandó escolar: «Les persones progenitores i altres representants legals de persones menors d’edat, com a responsables de la seua criança i formació, tenen el deure de vetlar perquè aquestes cursen de manera real i efectiva els nivells obligatoris d’ensenyament, i de garantir l’assistència a classe».
b) Conéixer i donar suport al procés educatiu dels fills, filles o tutelats, en col·laboració amb el professorat.
c) Fomentar el respecte per tots els components de la comunitat educativa.
d) Mantindre i afavorir una comunicació contínua i fluida amb el professorat i el centre educatiu.
e) Col·laborar amb els centres educatius i amb el professorat en tots aquells aspectes relacionats amb la convivència escolar i contribuir a millorar-la.
f) Respectar la llibertat de consciència i les conviccions ideològiques, polítiques, religioses i morals, així com la dignitat, la integritat i la intimitat de tots els membres de la comunitat educativa.
g) Participar en la reflexió i la redacció de les normes de convivència del centre i respectar-les.
h) Conéixer el projecte educatiu del centre, així com les normes de convivència i les normes d’organització i funcionament.
i) Respectar i fer respectar l’autoritat i les orientacions del professorat en l’exercici de les seues funcions.
j) Participar de manera activa en els acords o compromisos particulars establits entre el tutor o la tutora, alumne o alumna i la seua família, com a mecanisme de resolució d’un conflicte.
k) Fomentar una actitud responsable en l’ús de les tecnologies de la informació, la comunicació i la relació, incloent-hi l’ús dels telèfons mòbils i altres dispositius electrònics, prestant especial atenció a mesures de prevenció del ciberassetjament.
l) Participar en les actuacions previstes per al seguiment i l’avaluació de la convivència en el centre.
2. Aquestes obligacions s’entenen sense perjudici de les establides en l’article 4.2 de la Llei orgànica 8/1985, de 3 juliol, reguladora del dret a l’educació.
3. Per al degut compliment dels seus deures, les famílies tindran garantit el dret a l’accessibilitat universal.

Capítol IV
Drets i deures del professorat

Article 44. Drets del professorat
El professorat té els següents drets:
1. A ser respectat, a rebre un tracte adequat i a ser valorat per la comunitat educativa, i per la societat en general, en l’exercici de les seues funcions.
2. Que es respecten les seues indicacions en el compliment de les normes establides en el centre educatiu i en l’entorn escolar.
3. A mantindre la comunicació i la col·laboració necessària amb les famílies i membres de la comunitat educativa amb els suports que necessiten en cada cas.
4. A l’autonomia pedagògica i a la presa de decisions relatives a l’aplicació de les normes de convivència.
5. A desenvolupar la funció docent en un ambient educatiu on es respecten els seus drets i la seua integritat física i moral.
6. A rebre formació permanent en matèria d’atenció a la diversitat, sobre igualtat i convivència escolar i sobre estratègies de gestió de la convivència.
7. A participar en els òrgans i estructures que tinguen atribuïdes competències en l’àmbit de la convivència escolar.
8. A expressar lliurement la seua opinió, sempre que no siguen discriminatòries cap a cap minoria o grup social, ni potencien conductes antidemocràtiques.
9. A exercir el dret d’associació i reunió, d’acord amb la legislació vigent.
10. A la defensa jurídica en els procediments que pogueren derivar-se de l’exercici legítim de les seues funcions, en els termes establits en la normativa vigent.
11. A la consideració d’autoritat pública, segons s’estableix en la Llei 15/2010, de 3 de desembre, de la Generalitat, d’autoritat del professorat.

Article 45. Deures del professorat
El professorat té els següents deures:
1. Proporcionar a l’alumnat una educació de qualitat, igualitària, equitativa i respectar la seua diversitat i fomentar un bon clima de participació i convivència.
2. Informar l’alumnat i les famílies o representants legals sobre els continguts, procediments, instruments i criteris d’avaluació.
3. Actualitzar-se de forma continuada sobre atenció a la diversitat, la igualtat i convivència escolar i la gestió de la igualtat i la convivència, en el marc dels plans de formació oficials que promou l’Administració educativa.
4. Respectar la llibertat de consciència, la identitat i l’expressió de gènere, l’orientació sexual i les conviccions religioses i morals, així com la dignitat, integritat i intimitat de tots els membres de la comunitat educativa.
5. Participar en l’elaboració de les normes d’organització i funcionament del centre.
6. Fomentar un clima positiu de convivència en el centre i en l’aula, i durant les activitats complementàries i extraescolars.
7. Col·laborar en la prevenció, detecció, intervenció i gestió de la igualtat i la convivència, i aplicar les mesures d’abordatge educatiu necessàries, d’acord amb el que es disposa en aquest decret.
8. Comunicar a la direcció del centre educatiu les situacions que perjudiquen greument la convivència perquè es puguen prendre les mesures oportunes, guardant secret, confidencialitat i sigil professional sobre la informació i circumstàncies personals i familiars de l’alumnat, conforme a la normativa vigent, i sense perjudici de prestar l’atenció immediata que escaiga.
9. Informar les famílies sobre els incompliments de les normes de convivència per part dels seus fills, filles o tutelats, i sobre les mesures d’abordatge educatiu adoptades.
10. Controlar les faltes d’assistència i els retards, i comunicar-les a les famílies o representants legals.

Capítol V
Drets i deures del personal no docent

Article 46. Drets del personal d’administració i serveis i del personal no docent d’atenció educativa
1. A ser respectats, rebre un tracte adequat i ser valorats per la comunitat educativa, i per la societat en general, en l’exercici de les seues funcions.
2. A expressar lliurement la seua opinió, sempre que no siguen discriminatòries cap a cap minoria o grup social, ni potencien conductes antidemocràtiques.
3. A la defensa jurídica en els procediments que pogueren derivar-se de l’exercici legítim de les seues funcions, en els termes establits en la normativa vigent.

Article 47. Deures del personal d’administració i serveis i del personal no docent d’atenció educativa
1. Conéixer i participar en l’elaboració de les normes d’igualtat i convivència, a través de les estructures participatives constituïdes en cada centre.
2. Col·laborar amb el centre per a establir un bon clima de convivència, així com vetlar, en l’àmbit de les seues funcions, pel compliment de les normes d’igualtat i convivència.
3. Respectar la llibertat de consciència, les conviccions religioses i morals, la dignitat, la integritat i la intimitat de tots els membres de la comunitat educativa.
4. Comunicar a la direcció d’estudis les conductes que suposen una alteració greu de la convivència perquè es puguen prendre les mesures oportunes, guardant secret, confidencialitat i sigil professional sobre la informació i circumstàncies personals i familiars de l’alumnat, conforme a la normativa vigent, i sense perjudici de prestar l’atenció immediata que escaiga.
5. En el cas del personal d’administració i serveis, col·laborar en la custòdia de la documentació administrativa relacionada amb la convivència escolar, així com guardant sigil i confidencialitat respecte a les actuacions de les quals tingueren coneixement.

DISPOSICIONS ADDICIONALS

Primera. Inspecció d’Educació
La Inspecció d’Educació vetlarà pel compliment de les disposicions previstes en aquest decret.

Segona. Incidència pressupostària
L’aplicació i el desplegament d’aquest decret no tindrà cap incidència en la dotació dels capítols de despesa assignats a la conselleria competent en matèria d’educació, que en tot cas han de ser atesos amb els mitjans personals i materials que aquesta té assignats.

Tercera. Protecció de dades
1. Els tractaments de dades personals que es realitzen en compliment d’aquesta norma s’ajustaran al que es disposa en el règim jurídic europeu i estatal en matèria de protecció de dades de caràcter personal.
2. El departament amb competències en matèria d’educació i cada centre educatiu, en l’àmbit competencial atribuït pel present decret, seran responsables de les activitats de tractament contingudes en la present norma, i garantiran:
a) L’aplicació dels principis de protecció de dades regulades en l’article 5 del Reglament (UE) 2016/679.
b) El compliment del deure d’informar previst en els articles 13 i 14 del Reglament (UE) 2016/679 respecte a totes aquelles persones interessades les dades de les quals siguen objecte de tractament de les activitats regulades en aquest decret.
c) L’adopció de mesures d’índole tècnica i organitzativa que siguen necessàries i apropiades per a garantir un nivell de seguretat adequat al risc, assegurant, en tot cas, la confidencialitat, seguretat i integritat de les dades, així com les conduents a fer efectives les garanties, obligacions i drets reconeguts en el règim jurídic de protecció de dades. Aquestes mesures es correspondran amb les establides per l’Esquema Nacional de Seguretat.
3. En relació amb els òrgans previstos en aquesta norma, les dades de les persones que els integren seran tractades de conformitat amb el que es disposa en la normativa vigent en matèria de protecció de dades, complint amb els principis relatius al tractament i amb el deure d’informar les persones interessades. Així mateix, les persones que formen part de l’òrgan tindran el deure de confidencialitat de la informació que coneguen en el desenvolupament de les seues funcions.
Les entitats que, conforme al que es preveu en la present norma, proposen persones per a ser membres d’aquests òrgans, hauran de proporcionar-los a elles prèviament la informació sobre protecció de dades d’acord amb l’obligació derivada dels articles 13 i 14 del Reglament (UE) 2016/679.
4. Les persones afectades per les diferents activitats de tractament podran exercir els seus drets d’accés, rectificació i supressió de dades, així com de limitació o oposició del tractament, quan siga procedent, davant del responsable del tractament.

DISPOSICIONS TRANSITÒRIES

Primera. Protocols de l’Ordre 62/2014
Mentre no es desenvolupe la normativa que desplega aquest decret, es mantindran en vigor les disposicions relatives als protocols d’actuació i intervenció davant de supòsits de violència escolar amb conseqüències greument perjudicials per a la convivència en els centres, recollits en l’Ordre 62/2014, de 28 de juliol, de la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport, per la qual s’actualitza la normativa que regula l’elaboració dels plans de convivència en els centres educatius de la Comunitat Valenciana i s’estableixen els protocols d’actuació i intervenció davant de supòsits de violència escolar.

Segona. Coordinació de benestar i protecció
Quant a la figura de coordinació de benestar i protecció, la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d’educació, estableix en l’article 124 que:
«5. Les administracions educatives han de regular els protocols d’actuació enfront d’indicis d’assetjament escolar, ciberassetjament, assetjament sexual, violència de gènere i qualsevol altra manifestació de violència, així com els requisits i les funcions que ha d’exercir el coordinador o coordinadora de benestar i protecció, que s’ha de designar en tots els centres educatius independentment de la seua titularitat. Les directores, directors o titulars de centres educatius s’han de responsabilitzar que la comunitat educativa estiga informada dels protocols d’actuació existents, així com de l’execució i el seguiment de les actuacions que s’hi preveuen. En tot cas, s’han de garantir els drets de les persones afectades».
En l’àmbit de la Comunitat Valenciana, la coordinació d’igualtat i convivència, creada amb anterioritat a l’aprovació de la Llei orgànica 3/2020 i la Llei orgànica 8/2021, de 4 de juny, de protecció integral a la infància i l’adolescència davant la violència, i que es troba plenament institucionalitzada en la totalitat de centres educatius que imparteixen ensenyaments obligatoris, assumeix les funcions pròpies de la coordinació de benestar i protecció descrites en l’article 35 de la mencionada Llei 8/2021, a excepció de les funcions b i i, que recauen en la direcció del centre, o la titularitat en el cas dels centres privats concertats.
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA

Única. Derogació normativa
Queden derogades les disposicions següents:
– Decret 39/2008, de 4 d’abril, del Consell, sobre la convivència en els centres docents no universitaris sostinguts amb fons públics i sobre els drets i deures de l’alumnat.
– Decret 233/2004, de 22 d’octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea l’Observatori per a la Convivència Escolar en els Centres de la Comunitat Valenciana.
Així mateix, queden derogades totes les normes d’igual o inferior rang en allò que contradiguen o s’oposen al que es disposa en aquest decret.

DISPOSICIONS FINALS

Primera. Desplegament normatiu
S’autoritza la persona titular i els òrgans directius de la conselleria competent en matèria d’educació perquè dicten les disposicions necessàries per al desplegament d’aquest decret.

Segona. Entrada en vigor
Aquest decret entrarà en vigor l’endemà d’haver sigut publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.

València, 11 de novembre de 2022

El president de la Generalitat,
XIMO PUIG I FERRER

La consellera d’Educació, Cultura i Esport,
RAQUEL TAMARIT IRANZO