RESOLUCIÓ de 24 de juliol de 2019, de la Secretaria Autonòmica d'Educació i Formació Professional, per la qual es dicten instruccions per a l'aplicació d'alguns dels principals procediments previstos en l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l'organització de la resposta educativa per a la inclusió de l'alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics del sistema educatiu valencià, i es publiquen els formularis referits a l'avaluació sociopsicopedagògica, l'informe sociopsicopedagògic, el pla d'actuació personalitzat (PAP) i el dictamen per a l'escolarització. [2019/7689]
ÍNDEX
Primer. Àmbit d’aplicació
Segon. Detecció de barreres i necessitats educatives de l’alumnat prèvia a l’escolarització
Tercer. Avaluació sociopsicopedagògica, procediment i informe sociopsicopedagògic
Quart. Pla d’Actuació Personalitzat (PAP)
Cinqué. Dictamen per a l’escolarització
Sisé. Escolarització combinada
Seté. Formació del professorat

Durant les darreres dècades l’acció de tots els organismes internacionals en el camp de l’educació han dirigit les seues actuacions a aconseguir una major qualitat i equitat en tot l’alumnat. L’organització d’una resposta educativa de qualitat que contemple totes les circumstàncies que conformen la diversitat de l’alumnat ha esdevingut un dels eixos fonamentals de tota la política educativa.
La Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d’educació, replega aquest principi en diferents punts del seu articulat, indicant que totes les administracions educatives han de treballar pel principi de la inclusió educativa. Convergentment amb açò també estableix que l’acció dels serveis especialitzats d’orientació educativa, psicopedagògica i professional són un recurs fonamental.
La Generalitat Valenciana en el Decret 104/2018, de 27 de juliol, del Consell, desplega en el seu àmbit d’actuació aquests principis d’equitat i inclusió en el sistema educatiu i determina l’estructura dels serveis especialitzats d’orientació educativa. A partir d’aquest decret ens trobem amb l’establiment d’un paradigma nou en el qual s’han d’incloure totes les accions dels professionals i dels centres educatius valencians. L’Ordre 20/2019, de 30 d’abril, regula l’organització de la resposta educativa per a la inclusió en els centres educatius sostinguts amb fons públics i defineix els processos de detecció i identificació de barreres i necessitats, d’escolarització de l’alumnat amb necessitats educatives especials i amb necessitats per a la compensació de les desigualtats, ofereix un ampli ventall de mesures per facilitar la inclusió educativa.

Es considera necessari definir i establir procediments més específics, així com aportar protocols i documents que faciliten l’acció del professorat en aquest àmbit. La disposició final primera de l’Ordre 20/2019, de 30 d’abril, faculta la persona titular de la direcció general competent en matèria d’inclusió per a dictar les instruccions necessàries, mitjançant les resolucions corresponents, per al desenvolupament i compliment d’aquesta ordre, així com per a publicar els models de documentació que han d’utilitzar els centres docents per a l’aplicació de les mesures que inclou l’ordre.
Per tot això, i en virtut de les facultats conferides pel Decret 186/2017, de 24 de novembre, del Consell, pel qual s’aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, la Secretaria Autonòmica d’Educació i Formació Professional resol:

Primer. Àmbit d’aplicació
1. L’àmbit d’aplicació d’aquesta resolució són tots els centres docents sostinguts amb fons públics del sistema educatiu valencià que imparteixen ensenyaments no universitaris.
2. Els centres privats no sostinguts amb fons públics també han de programar accions per desenvolupar la inclusió educativa. Sense perjudici de les competències discrecionals que el seu règim jurídic els reconeix en els aspectes organitzatius, poden acollir-se als procediments i documents de la present resolució.

Segon. Detecció de barreres i necessitats educatives de l’alumnat prèvia a l’escolarització
1. El capítol II de l’Ordre 20/2019 indica la necessitat d’una detecció primerenca de les barreres que suposen una dificultat al desenvolupament i la inclusió dels infants. Considera d’importància cabdal la detecció d’aquestes possibles barreres prèviament a l’inici de l’escolarització de cada alumna o alumne. Per poder realitzar aquesta detecció és imprescindible la participació i col·laboració d’agents externs al centre escolar com, primordialment, els serveis educatius del primer cicle d’educació infantil, serveis amb competència en sanitat i benestar social i centres d’atenció primerenca.
2. En aquest sentit, la direcció de cada SPE, atesa la seua intervenció en la totalitat de la zona educativa, coordinarà la recollida d’aquestes informacions i la detecció de possibles situacions de vulnerabilitat als processos d’exclusió escolar i social, i per tant de desavantatge i desigualtat. L’SPE tindrà actualitzat un registre amb els centres i agents de la seua zona d’intervenció que poden intervindre en aquesta detecció i replegarà durant el primer trimestre de cada any natural tota la informació de què disposen.
3. La informació recollida serà remesa a la direcció territorial corresponent per a coneixement de la Inspecció d’Educació de cada zona qui la posarà a disposició de les diferents comissions d’escolarització.

Tercer. Avaluació sociopsicopedagògica, procediment i informe sociopsicopedagògic
1. L’Ordre 20/2019 defineix l’avaluació sociopsicopedagògica com un procés necessari per a la identificació de les necessitats de suport educatiu que puga presentar l’alumnat. Es considera un procés col·laboratiu que, coordinat pel personal d’orientació dels serveis especialitzats d’orientació, requereix la participació de diversos agents.

2. Aquest procediment s’inicia amb una reunió conjunta de l’equip educatiu i del servei especialitzat d’orientació corresponent. La reunió, prèvia a l’avaluació sociopsicopedagògica pròpiament dita, té com a finalitat analitzar de manera conjunta tota la informació disponible sobre l’alumnat, les barreres detectades i les mesures aplicades.

3. En aquesta reunió s’ha de comprovar els resultats de l’aplicació de les mesures de resposta a la inclusió dels nivells II i III que no han requerit avaluació sociopsicopedagògica i que han estat aplicades amb anterioritat i, a més a més, proposar noves mesures o les modificacions que es considere a les ja aplicades, amb la finalitat de donar resposta a les necessitats de l’alumnat en el marc més normalitzat possible. L’anàlisi i les valoracions realitzades, les actuacions a realitzar, així com les decisions preses en aquesta reunió es reflectiran en una acta, que complimentarà el tutor o tutora de l’alumnat, seguint el model de l’annex I.

4. Si, realitzada aquesta valoració, està justificat iniciar el procediment d’avaluació sociopsicopedagògica, el tutor o la tutora, com a representant de l’equip educatiu, emplenarà la sol·licitud d’avaluació sociopsicopedagògica utilitzant el model de l’annex II. Prèviament a l’entrega de la sol·licitud al servei especialitzat d’orientació corresponent, el tutor o tutora haurà informat la família dels motius i la necessitat d’aquesta avaluació i n’haurà obtingut el seu consentiment explícit, així com el vistiplau de la direcció del centre educatiu.
5. En les avaluacions sociopsicopedagògiques ha de participar la totalitat de personal especialitzat segons les necessitats que s’hagen detectat en l’alumnat. Els diferents professionals aportaran la informació pertinent, des del seu àmbit professional i, de manera col·laborativa, es realitzarà la identificació de les necessitats educatives de l’alumnat; així el personal sanitari (fisioterapeutes i metges) col·laborarà en la identificació de necessitats educatives de tipus motriu, el personal especialitzat en treball social en la identificació d’aquelles de tipus sociofamiliar i el personal d’audició i llenguatge en la identificació de les necessitats educatives de l’àmbit de la comunicació, el llenguatge i la parla.
6. L’informe sociopsicopedagògic és el document que recull les conclusions de tot aquest procés d’avaluació i explicita les mesures proposades i el grau i la intensitat dels suports necessaris per organitzar la resposta educativa a les necessitats identificades. El professorat de l’especialitat d’orientació educativa dels serveis especialitzats d’orientació elaborarà l’informe sociopsicopedagògic d’acord amb el model de l’annex III.
7. L’Ordre 20/2019 estableix en l’article 6.2 que, si per a col·laborar en el procés d’avaluació sociopsicopedagògica, és necessària la intervenció del personal especialitzat de suport adscrit a l’SPE, aquesta col·laboració es sol·licitarà per escrit a la direcció del servei; aquest supòsit s’aplicarà en el cas de GPE autoritzats o de departaments d’orientació que no disposen del professional que es requereix; no serà necessària aquesta sol·licitud escrita quan els professionals que es vol que participen formen part del mateix SPE o siguen plantilla dels centres on està matriculat l’alumnat que s’està avaluant.
8. Quan l’Informe sociopsicopedagògic propose la intervenció de personal especialitzat de suport, la direcció d’estudis de cada centre, amb la col·laboració de l’equip educatiu de l’alumnat i de tot el personal especialitzat de suport, procedirà a organitzar la seua intervenció. 
9. L’informe sociopsicopedagògic ha d’indicar les mesures educatives recomanades, la intervenció del personal especialitzat i no especialitzat de suport així com les actuacions a l’àmbit familiar i d’altres agents externs. En el cas de ser prescriptiva la realització d’un pla d’actuació personalitzat (PAP) totes aquestes indicacions quedaran reflectides en aquest document. En el cas que no siga prescriptiva la seua realització, l’equip educatiu, mitjançant una reunió de coordinació, articularà de manera explícita les actuacions necessàries per a l’aplicació de les mesures de resposta proposades en l’informe sociopsicopedagògic. El mateix caldrà realitzar quan en l’acta de la reunió prèvia al procés d’avaluació sociopsicopedagògica es considere justificat no iniciar el procediment d’avaluació sociopsicopedagògica, però sí que el servei especialitzat d’orientació recomane un seguit de mesures. Totes les mesures que s’adopten en el nivell III seran objecte de revisió a final de curs per l’equip educatiu i els seus resultats seran registrats per les tutores i els tutors en els documents oficials d’avaluació de l’expedient acadèmic de l’alumnat.

Quart. Pla d’actuació personalitzat (PAP)
1. El PAP recull les conclusions de l’avaluació sociopsicopedagògica i les orientacions de l’informe sociopsicopedagògic per organitzar, desenvolupar i avaluar la proposta de les mesures de resposta educativa per a la inclusió de l’alumnat avaluat i la intervenció dels diferents suports, especialitzats o no, que hi intervenen.
2. L’article 8 de l’Ordre 20/2019 estableix els continguts que ha de contindre el PAP. Seguint aquestes indicacions, els tutors i tutores, com responsables de la coordinació de l’equip educatiu, redactaran el PAP seguint el model de l’annex IV.
3. El PAP concretarà l’horari del personal especialitzat de suport. El nombre de sessions d’atenció a l’alumnat escolaritzat en l’aula ordinària, calculades en franges de 30, 45 o 60 minuts, s’ha de determinar en funció de la intensitat establida en l’informe sociopsicopedagògic i concretada en el pla d’actuació personalitzat, tot considerant els criteris següents:
a) Intensitat baixa: fins a un màxim de 2 sessions/setmanals (1 o 2 sessions)
b) Intensitat mitjana: fins a un màxim de 4 sessions/setmanals (3 o 4 sessions)
c) Intensitat alta: fins a un màxim 6 sessions/setmanals (5 o 6 sessions)
4. Per la confecció de l’horari del personal educador d’educació especial, donada la seua versatilitat, no és necessari realitzar-lo ajustant-se a la distribució per sessions establida adés, però sí que caldrà especificar el temps de cadascuna de les seues actuacions en l’entorn on es realitza.
5. L’aplicació i desenvolupament del PAP implica una avaluació contínua dels resultats i l’eficàcia de les mesures que s’estan aplicant. Aquest seguiment es realitzarà en sessions trimestrals coincidint amb les sessions d’avaluació. La importància del seguiment del PAP requereix que es realitzen sessions específiques de l’equip educatiu que hi intervé complementàries a les sessions ordinàries d’avaluació que es realitzen amb el grup classe de l’alumnat. En aquest sentit la direcció d’estudis de cada centre establirà, trimestralment i al final del curs, un calendari específic de sessions d’avaluació dels Plans d’Actuació Personalitzats que s’estiguen aplicant en el seu centre.
6. El personal especialitzat de suport ha de col·laborar activament en el procés d’avaluació de l’alumnat, pel que assistiran a totes les sessions d’avaluació dels Plans d’Actuació Personalitzats de l’alumnat amb el qual intervenen i a aquelles sessions d’avaluació per a les quals, de forma extraordinària, siga convocat. El document informatiu del progrés de l’alumnat i del resultat de les avaluacions periòdiques que es lliura a la família o als representants legals de l’alumnat ha de ser únic. El tutor o tutora amb la informació aportada trimestralment pel personal especialitzat de suport d’acord amb l’article 41.8 de l’Ordre 20/2019, redactarà el document de seguiment del PAP i comunicarà aquesta informació a la família o als representants legals de l’alumnat en els termes i condicions que cada centre determine.

Cinqué. Dictamen per a l’escolarització
1. Un aspecte específic de la valoració sociopsicopedagògica és la determinació de la modalitat d’escolarització. Aquest procés pot realitzar-se des del segon cicle d’educació infantil i, fins i tot, ser previ a l’inici de l’escolarització. Tot açò li atorga al procediment un caràcter singular que requereix documents específics. La sol·licitud de l’avaluació sociopsicopedagògica pot ser realitzada per la família o representants legals, si l’alumnat no es troba escolaritzat, i per la direcció del centre escolar si es detecta la necessitat en el moment de la matriculació o en el moment que es considere convenient si l’alumnat ja està cursant estudis en el centre. En ambdues situacions, la sol·licitud es realitzarà mitjançant l’annex II A.
2. Per la determinació de la modalitat d’escolarització, tant si és a l’inici de l’escolarització com si es tracta d’una revisió de la modalitat, l’Informe sociopsicopedagògic ha de contemplar aspectes específics. Si una vegada finalitzada l’avaluació sociopsicopedagògica el servei especialitzat d’orientació conclou que cal determinar o modificar la modalitat d’escolarització de l’alumne o alumna, caldrà afegir a l’informe sociopsicopedagògic l’annex III A.
3. Quan en l’informe sociopsicopedagògic es determine la modalitat d’escolarització específica en un centre d’educació especial és necessària la intervenció del personal del servei especial d’orientació que atén el centre d’educació especial implicat. L’orientadora o orientador del centre d’educació especial formarà part de l’equip de professionals que necessàriament han de col·legiar aquest informe. La direcció de l’SPE corresponent serà l’encarregada, conjuntament amb la inspecció educativa de la zona, de coordinar i facilitar la col·laboració de tots els professionals implicats, establint les coordinacions i els protocols que considere adients.
4. L’informe sociopsicopedagògic per a la determinació de la modalitat d’escolarització implica sempre la participació col·legiada de més d’un professional d’orientació educativa dels serveis especialitzats d’orientació. En el cas dels serveis especialitzats d’orientació unipersonals, aquesta col·legiació haurà de realitzar-se sol·licitant la col·laboració de l’SPE corresponent a la zona d’intervenció.
5. Una vegada realitzat l’informe sociopsicopedagògic i complimentada la proposta de modalitat d’escolarització d’una alumna o un alumne, aquesta documentació serà remesa a la Inspecció d’Educació de la zona corresponent per la direcció de l’SPE de la zona en el cas de l’alumnat d’Educació Infantil i Primària i per la direcció del centre escolar quan es tracte d’alumnat d’Educació Secundària. Els informes realitzats per gabinets psicopedagògics autoritzats hauran de ser visats per la direcció de l’SPE corresponent, qui el remetrà a la direcció territorial.
6. L’Ordre 20/2019 estableix també que, una vegada rebuda aquesta informació per part del servei especialitzat d’orientació o per part de la direcció del centre escolar, la Inspecció d’Educació ha d’emetre un informe amb la proposta del centre docent més adient per escolaritzar l’alumnat. Per la realització d’aquest informe, la Inspecció d’Educació utilitzarà el model de l’annex III B i remetrà tota la documentació a la direcció territorial corresponent que emetrà la resolució d’escolarització.
7. El procediment del dictamen d’escolarització s’ha d’utilitzar únicament per al que es preveu a l’article 46 de l’Ordre 20/2019. Per a determinar la reducció de ràtio o l’assignació de recursos personals especialitzats no s’ha d’utilitzar aquest procediment.

Sisé. Escolarització combinada
1. L’escolarització combinada és una de les modalitats d’escolarització que es poden adoptar per facilitar la inclusió de l’alumnat amb necessitats educatives especials, tal com ho indica l’article 45 de l’Ordre 20/2019, de 30 d’abril. L’escolarització combinada consisteix en organitzar la resposta educativa a l’alumnat amb necessitats educatives especials en dos centres educatius: un centre d’educació especial i un centre ordinari. Tot l’alumnat que accedisca a aquesta modalitat d’escolarització ha de disposar del corresponent dictamen d’escolarització d’acord amb l’article 46.1 de l’Ordre 20/2019, de 30 d’abril.

2. El procediment per a l’escolarització combinada serà el següent:

a) La proposta de l’escolarització combinada ha de ser una conclusió de l’avaluació sociopsicopedagògica realitzada a l’alumna o alumne. El personal especialitzat d’orientació del CPEE realitza la proposta inicial que haurà de consensuar amb el personal especialitzat d’orientació del centre ordinari implicat; abans d’emetre l’informe sociopsicopedagògic ho comunicarà a la família i a les direccions dels dos centres escolars. Les direccions dels dos centres escolars que han rebut la proposta ho comunicaran als seus respectius claustres de professorat.
b) Per incloure la proposta d’aquesta modalitat d’escolarització en l’informe sociopsicopedagògic s’ha de comptar amb l’acord dels tres elements implicats: família, centre d’educació especial, on està matriculat l’alumne o alumna, i centre ordinari que col·laborarà en el seu procés educatiu. En aquest procés participarà tant el personal especialitzat d’orientació del centre d’educació especial com el del centre ordinari i ambdós signaran l’informe sociopsicopedagògic. L’acord de les tres parts implicades constarà en l’informe sociopsicopedagògic, a l’apartat de justificació de la modalitat proposada de l’annex III A.
c) Una vegada emesa per la direcció territorial la resolució d’escolarització, la direcció d’estudis del centre d’educació especial de l’alumna o alumne convocarà una reunió dels tutors o tutores implicats, tant del centre d’educació especial com del centre ordinari col·laborador. La finalitat d’aquesta reunió és compartir tota la informació rellevant sobre l’alumna o alumne i organitzar l’actuació conjunta d’ambdós centres. Es constituirà una comissió de coordinació i seguiment de la que formaran part els dos tutors o tutores, el personal especialitzat d’orientació d’ambdós centres i el personal de suport, especialitzat o no, que intervé amb l’alumna o alumne, tant en un centre com en l’altre.

d) La comissió de coordinació i seguiment elaborarà, a partir de les indicacions de l’informe sociopsicopedagògic, el PAP de l’alumna o alumne. En cadascuna de les mesures de resposta del PAP s’especificaran els objectius i les actuacions que desenvoluparà el centre ordinari, els que desenvoluparà el centre d’educació especial i aquells que es desenvoluparan de manera col·laborativa. Es tindrà una cura especial quan es realitze la distribució horària, tot procurant que la presència de l’alumna o alumne en el centre ordinari coincidisca amb les àrees en les quals tinga major possibilitat d’interacció social i amb les activitats complementàries a les quals puga assistir.
e) La coordinació i seguiment del procés de l’escolarització combinada es realitzarà, de manera regular, en les sessions de seguiment i avaluació del PAP, on quedarà reflectida. De forma extraordinària, la direcció d’estudis del centre d’educació especial de l’alumna o alumne podrà convocar la comissió de coordinació i seguiment quan ho considere necessari. També la convocarà extraordinàriament a sol·licitud de la direcció d’estudis del centre ordinari implicat.
f) Per garantir l’èxit del procés d’escolarització combinada i aproximar els centres d’educació especial als centres ordinaris del seu entorn és molt important el coneixement mutu entre ambdós centres educatius. Per açò, les direccions dels centres organitzaran les accions que consideren convenients perquè tant el professorat com l’alumnat coneguen les peculiaritats de cada centre i es familiaritzen amb les activitats que s’hi realitzen. En aquest sentit s’organitzaran actuacions de sensibilització, coneixement i respecte envers les persones amb diversitat funcional.

Seté. Formació del professorat
1. La formació del professorat, tant en temes relacionats amb l’educació inclusiva com sobre el treball col·laboratiu i en xarxa entre centres, esdevé en aquest cas un factor important. El centre ordinari podrà sol·licitar de manera preferent als centres de Formació, Innovació i Recursos Educatius (CEFIRE) accions formatives sobre aquests temes. Igualment per aquesta finalitat comptaran amb el suport dels serveis especialitzats d’Orientació.

València, 24 de juliol de 2019.– El secretari autonòmic d’Educació i Formació Professional: Miguel Soler Gracia.