RESOLUCIÓ de 20 de juliol de 2017, de la Secretaria Autonòmica d'Educació i Investigació, per la qual s'aproven les instruccions per a l'organització i funcionament dels centres que imparteixen Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat durant el curs 2017-2018. [2017/6849]
La Llei Orgànica 2/2006, de 3 de maig, d’educació és la llei bàsica del sistema educatiu. Aquesta ha sigut modificada per la Llei Orgànica 8/2013, 9 de desembre, per a la millora de la qualitat educativa. D’altra banda el Reial Decret-llei 5/2016, 9 de desembre, sobre mesures urgents per a l’ampliació del calendari d’implantació de la Llei Orgànica 8/2013, 9 de desembre, per a la millora de la qualitat educativa, canvia la disposició final cinquena de l’esmentada llei. Concretant per a l’educació secundària obligatòria estableix que fins a l’entrada en vigor de la normativa resultant del Pacte d’Estat social i polític per l’educació, l’avaluació regulada en l’article 29 de la Llei Orgànica 2/2006, de 3 de maig no tindrà d’efectes acadèmics i els títols de graduat en educació secundària obligatòria permetran accedir indistintament a qualsevol dels ensenyaments postobligatoris. Quant al batxillerat, durant aquest període, l’avaluació regulada en l’article 36 bis de la Llei Orgànica 2/2006, de 3 de maig, no serà necessària per a obtindre el títol de Batxiller.

El Reial decret 562/2017, de 2 de juny, pel qual es regulen les condicions per a l’obtenció dels títols de Graduat en educació secundària obligatòria i de Batxiller, d’acord amb el disposat en el Reial Decret-Llei 5/2016, de 9 desembre, de mesures urgents per a l’ampliació del calendari d’implantació de la Llei Orgànica 8/2013, 9 de desembre, per a la millora de la qualitat educativa, canvia la disposició final cinquena de l’esmentada llei, té per objecte determinar, fins a l’entrada en vigor de la normativa resultant del Pacte d’Estat social i polític per l’educació, les condicions per a l’obtenció dels títols de Graduat en educació secundària obligatòria i de Batxiller.

A més a més de l’anterior, la disposició transitòria onzena de la Llei Orgànica 2/2006, de 3 de maig, d’Educació estableix que en les matèries la regulació de les quals remet la dita Llei Orgànica a ulteriors disposicions reglamentàries i en tant aquestes no siguen dictades, seran aplicables, en cada cas, les normes d’aquest rang que ho venien sent fins a l’entrada en vigor de la Llei Orgànica 2/2006, de 3 de maig. Per tant, per a aquest curs acadèmic 2017-2018, continuen aplicant-se, entre altres normes, tots aquells preceptes que no s’oposen a una norma del mateix rang però dictada amb posterioritat, o de rang superior, continguts en el Decret 234/1997, de 2 de setembre, pel qual s’aprova el Reglament Orgànic i Funcional dels instituts d’Educació Secundària (DOGV 08.09.1997) i en l’Ordre de 29 de juny de 1992, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual s’aproven les instruccions que regulen l’organització i el funcionament dels centres docents que impartisquen ensenyaments de segon cicle d’educació infantil, preescolar, primària, general bàsica, educació especial, secundària obligatòria, batxillerat i formació professional, sostinguts amb fons públics i dependents de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència de la Generalitat Valenciana (DOGV 15.07.1992).

El Decret 89/2017, de 7 de juliol, del Consell, fixa el nombre màxim d’alumnat i la jornada lectiva del personal docent en els nivells no universitaris regulats per la Llei Orgànica 2/2006, de 3 de maig, d’Educació, en els centres docents no universitaris de la Comunitat Valenciana. (DOGV 14.07.2017)
Convé, per tant, dictar instruccions per al curs acadèmic 2017-2018 respecte a les mesures d’ordenació acadèmica entorn de la coordinació docent i l’elaboració del Projecte educatiu i de la Programació general anual, els horaris lectius, l’optativitat i altres aspectes didacticoorganitzatius en els quals s’han de contemplar en tot moment els principis coeducatius de manera transversal. Aquests són:

• L’eliminació dels perjudicis, estereotips i rols en funció del sexe, construïts segons els patrons socioculturals de conducta assignats a dones i homes, per tal de garantir, tant per a les alumnes com per als alumnes, possibilitats de desenvolupament personal integral.
• La prevenció de la violència contra les dones, mitjançant l’aprenentatge de mètodes no violents per a la resolució de conflictes i de models de convivència basats en la diversitat i en el respecte a la igualtat de drets i oportunitats de dones i homes.
• Els llibres de text i altres materials didàctics que s’utilitzen o proposen en els projectes d’innovació educativa han d’integrar els objectius coeducatius assenyalats. Així mateix, s’hi ha d’utilitzar un llenguatge no sexista i en les imatges garantir una presència equilibrada i no estereotipada de dones i homes.
• La capacitació de l’alumnat perquè l’elecció de les opcions acadèmiques es realitze lliure de condicionaments basats en el gènere.
En virtut de les competències establides en el Decret 155/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, modificat pel Decret 73/2016, de 10 de juny, del Consell (DOGV núm. 7806 de 15.06.2016), la secretaria autonòmica d’Educació i Investigació resol:

Apartat únic
Aprovar les instruccions incloses en l’annex, a les quals haurà d’ajustar-se l’organització i el funcionament dels instituts d’Educació Secundària durant el curs acadèmic 2017-2018.

València, 20 de juliol de 2017.– El secretari autonòmic d’Educació i Investigació: Miguel Soler Gracia.

ANNEX
Instruccions d’organització i funcionament 
durant el curs 2017-2018

1. PROJECTE EDUCATIU
1.1. Consideracions generals
1.2. Continguts del Projecte educatiu
1.2.1. Organització i funcionament de l’institut
1.2.2. Participació dels diversos estaments de la comunitat escolar

1.2.3. Coordinació amb els serveis del municipi i relacions amb institucions públiques i privades
1.2.4. Valors, objectius i prioritats d’actuació
1.2.5. Formes de relació i col·laboració amb el centre i les famílies
1.2.6. Aspectes i elements comuns per a la concreció dels currículums
1.2.7. Accions de sensibilització i informació dirigides al conjunt de la comunitat educativa
1.2.8. Adequada atenció sanitària de l’alumnat amb problemes de salut crònica
1.2.9. Pla de normalització lingüística o Projecte lingüístic de centre

1.2.10. Disseny particular dels programes lingüístics
1.2.11. Pla d’acció Tutorial
1.2.12. Pla de transició de l’educació primària a l’educació secundària obligatòria
1.2.13. Pla de convivència
1.2.14. Reglament de règim interior
1.2.15. Pla d’atenció a la diversitat i inclusió educativa (PADIE)

1.2.16. Pla per al foment de la lectura
1.2.17. Programa de reutilització de llibres i materials curriculars
1.2.18. Projecte educatiu de menjador escolarització
1.2.19. Accions de formació permanent del professorat
1.2.20. Criteris per a determinar l’oferta de matèries opcionals
1.2.21. Mecanismes per a materialitzar actuacions coordinades en els processos d’avaluacions
1.2.22. Projectes d’esport, activitat física i salut (PEAFS)
1.3. Altres aspectes del Projecte educatiu

2. PROGRAMACIÓ GENERAL ANUAL
2.1. Aspectes generals
2.2. Pla d’actuació per a la millora (PAM)
2.3. Horari general del centre. Sol·licitud d’horari especial
2.4. Criteris pedagògics per a l’elaboració dels horaris de l’alumnat

2.5. Programacions didàctiques
2.6. Calendari d’avaluacions i recuperacions
2.7 Llibres de text i la resta de materials curriculars
2.8. Materials de suport per a l’alumnat amb necessitats educatives especials

2.9. Activitats complementàries i extraescolars. Serveis complementaris
2.10. Elaboració, aprovació i seguiment de la PGA

3. PROJECTES LINGÜÍSTICS DE CENTRE
3.1. Projectes lingüístics de centre
3.2. Capacitació lingüística del professorat
3.3. Catalogació de llocs de treball docents en valencià
3.4. Classificació de llocs de treball docent en llengua estrangera

4. ÒRGANS DE COORDINACIÓ DOCENT
4.1. Comissió de coordinació pedagògica. Composició i funcions

4.2. Departaments didàctics. Composició i funcions
4.3. Departament d’orientació. Composició i funcions
4.4. Altres coordinacions
4.4.1. Persona coordinadora de Secundària
4.4.2. Persona coordinadora de l’aula d’Informàtica
4.4.3. Persona coordinadora de les tecnologies de la informació i comunicació
4.4.4. Persona coordinadora de formació en el centre
4.4.5. Persona coordinadora del programa de reutilització de llibres i materials curriculars.
4.4.6. Persona coordinadora d’igualtat i convivència. 
4.5. Tutories. Assignació

5. PERSONAL NO DOCENT

6. PERSONAL DOCENT
6.1. Plantilla de professorat. Restes horàries
6.2. Insuficiència o carència d’horari
6.3. Habilitacions transitòries
6.4. Docents amb insuficiència d’horari en els dos primers cursos d’ESO
6.4.1. Prioritat per a determinar els docents amb insuficiència d’horari
6.4.2. Prioritat per a l’elecció d’horaris
6.5. Horari
6.5.1. Horari general
6.5.2. Hores lectives setmanals
6.5.3. Hores complementàries setmanals: fins a 5 hores
6.5.4. Hores complementàries de còmput mensual: 5 hores
6.5.5. Hores de preparació de classes i perfeccionament: 7:30 hores

6.6. Elaboració dels horaris
6.6.1 Regulació
6.6.2. Distribució de torns, matèries i cursos. Ordre d’elecció entre el professorat
6.6.3. Horari de l’equip directiu
6.6.4. Horari del professorat d’Orientació Educativa
6.7. Compliment de l’horari
6.8. Atribució docent del professorat d’educació secundària obligatòria i batxillerat
6.9. Substitució de docents
6.10. Prevenció de riscos laborals en el sector docent

7. ENSENYAMENTS
7.1. Educació secundària obligatòria
7.1.1. Avaluació i titulació
7.1.2. Promoció
7.1.3. Matèries a triar en els blocs d’assignatures específiques i de lliure configuració autonòmica
7.1.4. Alumnat amb necessitat específica de suport educatiu o de compensació educativa
7.1.5. Consell orientador
7.1.6. Integració de matèries en àmbits
7.1.7. Ensenyaments de Religió
7.1.8. Exempcions i convalidacions
7.1.9. Canvi d’idioma estranger
7.1.10. Premis extraordinaris i menció honorífica en l’etapa
7.2. Batxillerat
7.2.1. Accés
7.2.2. Avaluació i titulació
7.2.3. Promoció
7.2.4. Alumnat que opte per repetir segon curs de batxillerat complet
7.2.5. Continuïtat entre matèries de batxillerat
7.2.6. Alumnat que es matricula en segon curs de batxillerat LOMCE amb matèries pendents de batxillerat LOE
7.2.7. Canvi de modalitat o itinerari
7.2.8. Alumnat amb necessitats educatives especials
7.2.9. Ensenyaments de Religió
7.2.10. Exempcions i convalidacions
7.2.11. Canvis de llengua estrangera.
7.2.12. Alumnat que es troba en possessió d’un títol de Tècnic dels ensenyaments professionals de Música o de Dansa o d’un títol de Tècnic o de Tècnic superior de Formació Professional
7.2.13. Alumnat que cursa ensenyaments professionals de Música o de Dansa i de batxillerat simultàniament.
7.3. Reclamació de qualificacions

8. CRITERIS PER A LA CONSTITUCIÓ DE GRUPS I CONFECCIÓ D’HORARIS
8.1. Educació secundària obligatòria
8.2. Batxillerat

9. MATRÍCULA
9.1. Documents de matrícula
9.2. NIA
9.3. Trasllat de matrícula
9.4. Anul·lació de matrícula en batxillerat
9.5. Alumnat estranger
9.6. Esportistes d’alt nivell, d’alt rendiment i d’elit de la Comunitat Valenciana

10. CENTRES
10.1. Centres de Pràctiques
10.2 .Xarxa de centres Intel·ligents

11. ITACA. TECNOLOGIES DE LA INFORMACIÓ I LA COMUNICACIÓ I PROTECCIÓ DE DADES
11.1. ITACA
11.2. Tecnologies de la informació i de la comunicació. Protecció de dades

CONSIDERACIONS FINALS

1. PROJECTE EDUCATIU
1.1 Consideracions generals
Un dels aspectes que garanteix la qualitat dels processos educatius és l’autonomia dels centres escolars. Convé, per això, que cada centre puga gestionar els seus recursos humans i materials per donar la millor resposta educativa al seu alumnat, en funció de les característiques de la comunitat educativa que el compon. Així doncs, els límits que tal autonomia comporta es deriven de la pròpia necessitat que els centres educatius i l’educació oferida en ells mantinguen una retroalimentació amb la societat i l’entorn en què s’insereixen.
És responsabilitat de l’administració educativa garantir la qualitat de les experiències d’aprenentatge que es duen a terme en tots els centres, supervisant que el major marge de maniobra que s’atorga es traduïsca en beneficis per a tots els estudiants.
Un centre escolar de qualitat ha de donar resposta al complex equilibri entre l’excel·lència, entesa com la posada en marxa de processos educatius encaminats a aconseguir que tots els alumnes i les alumnes amb inquietuds tinguen la possibilitat d’anar més enllà de la simple suficiència, i l’equitat, que trenca amb la falsa idea que l’equipara amb uniformitat, de manera que tot l’alumnat desenvolupe plenament i de manera integral la seua personalitat i tot el potencial de les seues capacitats.
 El Projecte educatiu és, d’entre tots, el document referent per a donar resposta a la diversitat de les necessitats personals i educatives de l’alumnat derivades d’una societat plural. En ell, la comunitat educativa del centre -integrada pels sectors més directament afectats pel seu funcionament- ha d’expressar les seues necessitats i plantejar les seues prioritats de manera singular.
El Projecte educatiu incorporarà els criteris per a la personalització de l’ensenyament i promourà metodologies que posen en valor els aprenentatges significatius, la col·laboració i la cooperació i facen servir els recursos de l’entorn.
Així doncs, el contingut ha de ser clar i reflectir un compromís col·legiat de tota la comunitat escolar per oferir la millor resposta en clau educativa a la diversitat social, econòmica i cultural del context per al qual es defineix.
L’equip directiu coordina l’elaboració i és responsable de la redacció del Projecte educatiu del centre i de les modificacions, d’acord amb les directrius establides pel consell escolar i amb les propostes realitzades pel claustre de professorat, l’associació de mares i pares d’alumnes i el consell de delegats d’alumnes. El Projecte educatiu serà aprovat pel director o directora del centre segons estableix la normativa vigent.

Els centres d’educació secundària obligatòria i batxillerat elaboraran el Projecte educatiu tenint en compte les característiques de l’alumnat, de la comunitat educativa i de l’entorn social i cultural del centre.

Per altra banda, per a permetre la superació de qualsevol tipus de discriminació en el Projecte educatiu de centre, i concretament en la Programació general anual de cada curs, s’inclouran garanties per tal que tots els documents que organitzen la vida, el funcionament i la convivència del centre siguen respectuosos amb la identitat de gènere sentida per part de l’alumnat (article 21 Llei 8/2017, de 7 d’abril).
Així mateix ha de contemplar els principis coeducatius evitant aquelles actituds que afavorisquen la discriminació sexista i, mitjançant la intervenció positiva, promocionar, a partir de la posada en valor de les aportacions de les dones en cada àrea, el desenvolupament personal equilibrat de tots els membres de la comunitat.
L’elaboració i el contingut s’ajustaran al que disposa l’article 121 de la Llei Orgànica 2/2006, de 3 de maig, d’Educació, en la seua nova redacció donada per la Llei Orgànica 8/2013, així com en l’article 102 del Decret 234/1997, de 2 de setembre, del Govern Valencià, i també seran aplicables la resta de disposicions vigents que estableixen la inclusió de determinats aspectes com a part del contingut del Projecte educatiu.
1.2 Continguts del Projecte educatiu
A aquests efectes, el Projecte educatiu inclourà les línies i criteris bàsics que han d’orientar, a mitjà i llarg termini.
1.2.1. L’organització i el funcionament de l’institut.
1.2.2. La participació dels diversos estaments de la comunitat escolar.
1.2.3. Les decisions sobre la coordinació amb els serveis del municipi i les relacions previstes amb institucions públiques i privades, per a la millor consecució dels fins establits, així com la possible utilització de les instal·lacions del centre per part d’altres entitats per a realitzar activitats educatives, culturals, esportives o altres de caràcter social.

1.2.4. Els Valors, objectius i prioritats d’actuació, d’acord amb la identitat del centre.
1.2.5. Les formes de relació i col·laboració entre el centre i les famílies de l’alumnat.
1.2.6. Els Aspectes i elements comuns per a la concreció dels currículums, una vegada aprovats pel Claustre, en els quals s’inclouran els elements transversals establits per la normativa vigent.
1.2.7. Les accions de sensibilització i informació dirigides al conjunt de la comunitat educativa per a assegurar el respecte a la diversitat i el respecte a la identitat de gènere.
1.2.8. L’adequada atenció sanitària de l’alumnat amb problemes de salut crònica durant l’horari escolar. Per a això s’estarà a l’establit en la Resolució d’1 de setembre de 2016 de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, i de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública, per la qual es dicten instruccions i orientacions d’atenció sanitària específica en centres educatius per a regular l’atenció sanitària a l’alumnat amb problemes de salut crònica, en horari escolar, l’atenció a la urgència previsible i no previsible, així com l’administració de medicaments i l’existència de farmacioles en els centres escolars.

1.2.9. El pla de normalització lingüística, quan el centre no dispose de projecte lingüístic autoritzat.
1. El pla de normalització lingüística ha d’incloure els apartats següents:
a) Objectius.
b) Actuacions en cada un dels àmbits d’intervenció: en l’administratiu i social, en l’acadèmic o de gestió pedagògica, i en el d’interrelació amb l’entorn sociofamiliar. Caldrà tindre una atenció especial en l’ús del llenguatge inclusiu de gènere, a fi de visualitzar la dona, la professora, l’alumna, la xiqueta.
c) La temporalització.
d) Criteris d’avaluació del pla.
2. El pla de normalització lingüística serà proposat a l’equip directiu per la comissió de coordinació pedagògica.
1.2.10. El disseny particular dels programes lingüístics que aplique el centre.
1. El Disseny particular del programa (DPP) o dels programes d’educació bilingüe és la concreció i contextualització d’aquests a la realitat particular de cada centre i, al mateix temps, constitueix el conjunt de decisions prèvies per a l’elaboració dels documents d’organització i gestió educativa: el Projecte educatiu, el pla de normalització lingüística i la resta de decisions organitzatives. El conjunt de decisions que conformen el disseny particular del programa haurà d’incorporar-se als documents de gestió i d’organització corresponents.

2. El contingut del Disseny particular del programa o dels programes d’educació bilingüe ha d’incloure:
a) Els objectius generals del currículum prescriptiu de l’educació secundària obligatòria contextualitzats i atenent a la realitat educativa del centre i les exigències del programa.
b) El tractament metodològic de les diferents llengües.
c) La previsió d’actuacions amb l’alumnat de nova incorporació al sistema educatiu valencià i que necessita una atenció específica per a suplir la baixa competència d’aquests en alguna de les llengües oficials.

d) La proporció d’ús vehicular de les dues llengües oficials en els diferents cursos i grups.
e) La previsió del centre sobre la distribució del professorat d’acord amb els diferents nivells de capacitació.
1.2.11. El pla d’acció tutorial.
1. El pla d’acció tutorial serà elaborat pel departament d’orientació, d’acord amb les directrius establides per la comissió de coordinació pedagògica i en col·laboració amb els tutors i tutores, i s’hi establiran els criteris generals que hauran d’orientar la labor de tot el professorat tutor al llarg del curs escolar, així com de cada professora o professor en el context del desenvolupament de les seues matèries.
2. Així mateix, hauran de planificar-se les activitats d’informació i assessorament acadèmic i professional a l’alumnat, especialment a aquell que ha de prendre decisions enfront de diverses opcions educatives o especialitats, i les que afavorisquen la màxima adaptació i participació de l’alumnat en el centre, especialment del procedent d’un altre nivell educatiu o de nou ingrés, així com les que faciliten el desenvolupament personal de l’alumnat i la seua integració en el grup-classe.
3. En la planificació d’activitats s’hauran de preveure, igualment, aquelles que facen possible la necessària coordinació entre els representants legals de l’alumnat i el professorat tutor.
4. El pla d’acció tutorial potenciarà el paper de la tutoria en la prevenció i mediació per a la resolució pacífica dels conflictes en la millora de la convivència escolar.
5. El pla d’acció tutorial inclourà línies d’actuació d’Educació Sexual seqüenciades, per nivells educatius. Aquest pla ha d’estar elaborat des d’un punt de vista racional, científic i no doctrinal a la prevenció de la violència de gènere. Aquestes actuacions, a més a més, garantiran la presència i el respecte de la diversitat afectivosexual i d’identitats de gènere.
6. El pla d’acció tutorial contindrà activitats de sensibilització de caràcter coeducatiu, igualitari i inclusiu.
1.2.12. El pla de transició de l’educació primària a l’educació secundària obligatòria.
1. Els centres que impartisquen ensenyaments d’educació secundària obligatòria posaran en marxa aquest pla seguint les indicacions establides en l’Ordre 46/2011, de 8 de juny, de la Conselleria d’Educació, per la qual es regula la transició des de l’etapa d’educació primària a l’educació secundària obligatòria a la Comunitat Valenciana (DOCV 23.06.2011).
2. El pla de transició de l’etapa d’educació primària a la d’educació secundària obligatòria ha de formar part dels projectes educatius dels centres implicats. En conseqüència, l’aprovació serà competència del director o directora del centre, de conformitat amb les atribucions que li confereix la nova redacció de l’article 132.l de la Llei Orgànica 2/2006, que fa la seua Llei Orgànica 8/2013.
3. L’avaluació preceptiva del pla de transició i les propostes de millora hauran de figurar en la memòria de final de curs.
1.2.13. El pla de convivència.
1. Seran aplicables l’article 124 de la Llei Orgànica 2/2006, en la seua nova redacció donada per la Llei Orgànica 8/2013, que estableix que els centres elaboraran un pla de convivència que incorporaran a la Programació general anual i que arreplegarà totes les activitats que es programen prestant especial atenció a les actuacions de prevenció de la violència de gènere, igualtat i no discriminació; l’article 8 de la Llei Orgànica 1/2004 de 28 de desembre de Protecció Integral contra la Violència de gènere, que insta que s’adopten les mesures necessàries per a assegurar que els Consells Escolars impulsen l’adopció de mesures educatives que fomenten la igualtat real i efectiva entre homes i dones; l’article 27 del Decret 39/2008, de 4 d’abril, del Consell, sobre la convivència en els centres docents no universitaris sostinguts amb fons públics i sobre els drets i deures de l’alumnat, pares, mares, tutors o tutores, professorat i personal d’administració i serveis (DOCV 09.04.2008); l’Ordre 62/2014, de 28 de juliol, de la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport, per la qual s’actualitza la normativa que regula l’elaboració dels plans de convivència (DOCV 01.08.2014; l’Ordre de 12 de setembre de 2007, de la Conselleria d’Educació, per la qual es regula la notificació de les incidències que alteren la convivència escolar, emmarcada dins del pla de prevenció de la violència i promoció de la convivència en els centres escolars de la Comunitat Valenciana (PREVI) (DOCV 28.09.2007); Resolució 98/IX, sobre la creació de la figura de Persona coordinadora d’igualtat en tots els centres educatius, aprovada per la Comissió de Política Social i Ocupació en la reunió del 9 de desembre de 2015; Ordre 3/2017, de 6 de febrer, de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es constitueixen les unitats d’atenció i intervenció del pla de prevenció de la violència i promoció de la convivència (PREVI) i s’estableix el procediment per al seu funcionament i la Instrucció del 15 de desembre de 2016, del director general de Política Educativa, per la qual s’estableix el protocol d’acompanyament per a garantir el dret a la identitat de gènere, l’expressió de gènere i la intersexualitat i la Llei 8/2017 de 7 d’abril, de la Generalitat, integral del reconeixement del dret a la identitat i a l’expressió de gènere a la Comunitat Valenciana.

2. El pla de convivència serà elaborat pels equips directius, dins del Projecte educatiu del centre. La direcció del centre té la responsabilitat de la seua redacció, d’acord amb les directrius emanades del consell escolar i atenent les propostes realitzades pel claustre de professorat i professores, l’associació de pares i mares d’alumnes i, en els centres d’Educació Secundària, les propostes del consell de delegats i delegades de l’alumnat. Correspon al director o directora del centre la seua aprovació, de conformitat amb les atribucions que li confereix la nova redacció de l’article 132.l de la Llei Orgànica 2/2006, que fa la seua Llei Orgànica 8/2013.
3. El pla de convivència ha de ser coherent amb la resta de documents de planificació del centre. Aquests documents hauran de recollir les recomanacions del pla d’igualtat i convivència quant a la implementació de mesures que perseguisquen la igualtat real de totes les persones que conformen la comunitat educativa. Aquestes mesures quedaran incorporades al Projecte educatiu del centre.
4. El pla de convivència del centre educatiu inclourà, almenys, els aspectes següents:
a) Diagnòstic de l’estat de la convivència en el centre.
b) Composició i pla d’actuació acordat per la comissió de convivència.
c) Mesures i accions orientades a la promoció de la convivència positiva i a la prevenció de conflictes, per a aconseguir un adequat clima educatiu en el centre.
d) Accions per a la consecució d’una escola igualitària i coeducadora.
e) Accions orientades al reconeixement i la inclusió de les dones i la seua producció cultural i científica dins de les programacions de cada matèria.
f) Accions de prevenció de la violència de gènere.
g) Accions de promoció de la diversitat sexual, familiar i d’identitats de gènere.
h) Protocols de prevenció i intervenció davant supòsits de violència escolar que figuren en els annexos de l’Ordre 62/2014 (DOCV 01.08.2014).
i) Protocol d’acompanyament a la identitat de gènere, l’expressió de gènere i la intersexualitat, d’acord amb la Instrucció del 15 de desembre de 2016 (DOGV 15.02.2017).
j) Detecció de necessitats i planificació d’accions de formació en la matèria de convivència positiva, resolució de conflictes, igualtat de gènere, diversitat sexual, familiar i de gènere, i en educació sexual dirigides a tota la comunitat, en coherència amb el pla de formació del centre.
k) Mesures de correcció davant de qualsevol conducta disruptiva i inadequada contra la igualtat de gènere i la violència de gènere.
l) Procediments d’actuació i intervenció previstos en el reglament de règim intern del centre, que han de ser adequats al que prescriu el Decret 39/2008, de 4 d’abril, sobre la convivència en els centres docents no universitaris.
m) Estratègies per a realitzar la difusió, el seguiment i l’avaluació del pla de convivència en el marc del Projecte educatiu.
n) Procediment per a articular la col·laboració amb entitats i institucions de l’entorn en el pla de convivència.
5. L’avaluació del pla de convivència competeix al consell escolar. La comissió de convivència del consell escolar del centre realitzarà el seguiment del pla de convivència i elaborarà trimestralment un informe, que presentarà al consell escolar. Aquest informe arreplegarà les incidències produïdes, les actuacions dutes a terme, els resultats aconseguits i les propostes de millora que s’estimen pertinents.
6. La direcció del centre elaborarà un informe anual sobre la convivència del centre que enviarà a la corresponent direcció territorial, en els termes que preveu l’article 6.5 de l’Ordre 62/2014.
7. Les normes de convivència i conducta dels centres seran de compliment obligatori, i hauran de concretar els deures dels alumnes i les alumnes i les mesures correctores aplicables en cas d’incompliment, prenent en consideració la seua situació i condicions personals.

8. Les mesures correctores tindran un caràcter educatiu i recuperador, hauran de garantir el respecte als drets de la resta d’alumnes i procuraran la millora en les relacions de tots els membres de la comunitat educativa. Les mesures correctores hauran de ser proporcionals a les faltes comeses. Aquelles conductes que atempten contra la dignitat personal d’altres persones que integren la comunitat educativa, que tinguen com a origen o conseqüència una discriminació o assetjament per motiu de gènere, orientació sexual o identitat de gènere, origen racial, ètnic, religiós, de creences o diversitat funcional, o que es realitzen contra l’alumnat més vulnerable per les seues característiques personals, socials o educatives tindran la qualificació de falta molt greu i portaran associada com a mesura correctora l’expulsió, temporal o definitiva, del centre. Les decisions d’adoptar mesures correctores per la comissió de faltes lleus seran immediatament executives. Les accions restauratòries posteriors, personalitzades o grupals, hauran de ser treballades amb els implicats. Perquè aquestes normes siguen efectives, caldrà consensuar, a través de comissions mixtes o assemblees participatives, en què estiguen representades totes les persones de la comunitat educativa.
9. Els membres de l’equip directiu i els professors i professores seran considerats autoritat pública. En els procediments d’adopció de mesures correctores, els fets constatats per professors, professores i membres de l’equip directiu dels centres docents tindran valor probatori i gaudiran de presumpció de veracitat iuris tantum o excepte prova en contra, sense perjudici de les proves que, en defensa dels respectius drets o interessos, puguen assenyalar o aportar les persones implicades.

10. Persona coordinadora d’igualtat i convivència. En tots els centres d’educació secundària obligatòria i/o batxillerat hi haurà un docent que actuarà de persona coordinadora d’igualtat i convivència. Els requisits, funcions i formació, així com les hores lectives assignades per al desenvolupament de les seues funcions en centres públics vénen especificats en el punt 4.4.6. d’aquestes instruccions.
1.2.14. El reglament de règim interior de l’institut, amb les normes bàsiques de convivència.
1. El reglament de règim interior és una norma interna que inclou el conjunt d’objectius, principis, drets, responsabilitats i normes pels quals es regula la convivència de tots els membres de la comunitat educativa.

2. Els centres docents elaboraran el seu reglament de règim interior, que haurà d’incloure, entre altres, les normes que garantisquen el compliment del pla de convivència. Així mateix, podrà incorporar els aspectes següents:
a) L’organització que faça possible la participació de tots els membres de la comunitat educativa.
b) L’organització i repartiment de responsabilitats no definides per la normativa vigent.
c) Els procediments d’actuació del consell escolar, i si és el cas, les comissions que en ell es constituïsquen per a agilitzar el seu funcionament.
d) L’organització dels espais del centre.
3. El reglament de règim interior s’elaborarà a partir de les propostes realitzades pel claustre, les associacions de mares i pares, les associacions d’alumnat i el consell de delegats.
4. Correspon al director o directora del centre l’aprovació del reglament de règim interior, de conformitat amb les atribucions que li confereix la nova redacció de l’article 132.l de la Llei Orgànica 2/2006, donada per la Llei Orgànica 8/2013.
5. D’acord amb la Instrucció 1/2010 de la Subsecretaria de la Conselleria d’Educació, sobre l’ús adequat dels espais públics i dels taulers d’anuncis en l’àmbit de la Conselleria d’Educació, els reglaments de règim interior dels centres docents tindran en compte i s’adaptaran, si és el cas, a allò que s’ha disposat en la dita instrucció, especialment en referència al fet que:

a) En tots els centres existiran un o més taulers d’anuncis i cartells oficials.
b) En els taulers s’arreplegaran els cartells, actes i comunicacions de la Conselleria competent en matèria d’educació, així com d’altres organismes oficials, i dels òrgans de govern del centre.
c) S’habilitarà un tauler d’anuncis a disposició de les associacions de l’alumnat i les associacions de pares i mares de l’alumnat, la gestió de les quals correspondrà a les esmentades associacions, sent responsables de la seua ordenació i organització.
d) Així mateix, en els centres docents existirà un tauler d’anuncis sindicals en els termes establits per l’apartat segon de la mencionada Instrucció 1/2010.
e) Correspondrà a la direcció del centre, en l’àmbit de les seues competències, garantir l’ús adequat dels taulers. La gestió dels taulers correspondrà a la secretaria del centre.
6. No s’ha d’impedir l’accés als centres a persones que visten robes característiques o pròpies per motiu de la seua identitat religiosa i que no suposen cap problema d’identificació o atempten contra la dignitat de les persones.
1.2.15. El pla d’atenció a la diversitat i inclusió educativa (PADIE).

1. Seran aplicables l’article 121 de la Llei Orgànica 2/2006, de 3 de maig, d’Educació, modificada per la Llei Orgànica 8/2013, de 9 de desembre, de Millora de la Qualitat Educativa; l’article 16 del Reial decret legislatiu 1/2013, de 29 de novembre; l’article 16 del Decret 108/2014, de 4 de juliol; la Instrucció del 15 de desembre de 2016, del director general de Política Educativa, per la qual s’estableix el protocol d’acompanyament per a garantir el dret a la identitat de gènere, l’expressió de gènere i la intersexualitat i la Llei 8/2017 de 7 d’abril, de la Generalitat, integral del reconeixement del dret a la identitat i a l’expressió de gènere a la Comunitat Valenciana.

2. Els centres docents disposaran d’un pla d’atenció a la diversitat i inclusió educativa, que formarà part del Projecte educatiu del centre. Aquest pla, tenint en compte el principi d’igualtat per a evitar la discriminació i afavorir la relació entre dones i homes, inclourà:

– Mesures de suport i reforç, que incloguen l’anàlisi transversal de la discriminació sexual, el llenguatge no sexista, rols i estereotips sexistes i la conciliació de la vida personal, familiar i laboral.
– Adaptacions del currículum.
– Adaptacions d’accés al currículum.
– Organització de l’opcionalitat.
– Mesures educatives complementàries per a l’alumnat que romanga un any més en el mateix curs.
– Pla de reforç per a l’alumnat que promocione amb matèries no superades.
– Mesures d’atenció a l’alumnat amb altes capacitats
– Programes per a la millora de l’aprenentatge i del rendiment PMAR.
– Programa de Reforç PR4, en quart curs.
– Altres programes d’atenció a la diversitat que realitze el centre o que siguen objecte de desplegament reglamentari, fent especial èmfasi en l’adequació de materials, i activitats que enfortisquen la importància de la convivència igualitària.
– La identitat de gènere.
– Organització del procediment d’avaluació psicopedagògica de l’alumnat.
– Organització de l’orientació educativa, psicopedagògica i professional i la tutoria.
3. En el marc de l’orientació professional, els centres inclouran activitats informatives sobre les eixides al mercat laboral des dels diferents estudis, inclosa la formació professional per a la promoció d’igualtat de gènere. També podran realitzar activitats que consistisquen en visites a empreses o centres de formació professional, que incloguen una preparació prèvia i posterior reflexió per part de l’alumnat.

4. El pla d’atenció a la diversitat i inclusió educativa contemplarà els protocols d’actuació en el centre corresponents a:
– Avaluació i seguiment del pla d’atenció a la diversitat i inclusió educativa. Propostes de modificació.
– Prevenció, detecció i anàlisi de necessitats del centre, de l’alumnat, de la comunitat educativa i de l’entorn.
-Identificació de necessitats específiques de suport educatiu i de compensació educativa.
-Mesures i suports ordinaris i extraordinaris i plans d’actuació personalitzats per a l’alumnat.
-Organització de suports personals i materials del centre: generals i específics.
-Funcions i responsabilitats. Coordinació.
-Avaluació i seguiment del pla d’atenció a la diversitat i inclusió educativa. Propostes de modificació.
5. L’especialista en orientació educativa donarà suport en el centre en el procés cap a la inclusió i, especialment, en les funcions d’orientació, avaluació i intervenció educativa amb l’alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu.
1.2.16. El pla per al foment de la lectura.
1. El pla de foment de la lectura és una proposta o línia de treball que comprén el conjunt d’objectius, metodologies i estratègies d’un centre educatiu que conflueixen per promoure el desenvolupament de la competència lectora de forma transversal (en totes les àrees, matèries i àmbits) i de la competència escriptora en tot tipus de textos (impresos, visuals, audiovisuals) i de suports (analògics, digitals ...), a més d’accions al voltant de la dinamització de la lectura i de la gestió i la dinamització de la biblioteca escolar com a espai educatiu.
Els centres docents concretaran les pautes generals per a l’elaboració del pla que s’estableixen en l’Ordre 44/2011, de 7 de juny, de la Conselleria d’Educació, per la qual es regulen els plans per al foment de la lectura en els centres docents de la Comunitat Valenciana (DOCV 16.06.2011).
2. El pla de foment de la lectura, una vegada elaborat per la comissió coordinadora del pla en cada centre educatiu, ha de ser aprovat pel director o directora, de conformitat amb les atribucions que li confereix la nova redacció de l’article 132.l de la Llei Orgànica 2/2006, feta per la Llei Orgànica 8/2013.
1.2.17. Programa de reutilització, reposició i renovació de llibres de text i material curricular d’acord amb el que se estableix en l’ordre 26/2016 de 13 de juny.
1.2.18. El Projecte educatiu del menjador escolar, quan es dispose d’autorització administrativa per part de la direcció territorial competent en matèria d’educació, per a l’obertura i funcionament d’aquest servei complementari.
1.2.19. La proposta d’accions de formació permanent del professorat per al desenvolupament del Projecte educatiu.
1.2.20. Els criteris per a determinar l’oferta de matèries opcionals en els blocs d’assignatures específiques i de lliure configuració autonòmica.
1.2.21. Els mecanismes per a materialitzar actuacions coordinades efectives entre els equips docents en els processos d’avaluació.
1.2.22. Projectes d’esport, activitat física i salut (PEAFS) que promoguen l’activitat física i l’esport fora de l’horari lectiu segons s’estableix en l’Ordre 25/2017, de 29 de juny, de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport (DOGV de 4 de juliol)

1.3. Altres aspectes del Projecte educatiu
Els centres docents exposaran públicament el seu Projecte educatiu, una vegada aprovat per la direcció, per al seu coneixement per tots els sectors de la comunitat escolar i els demandants de places escolars. A aquests efectes, s’establirà el procediment de consulta que es divulgarà entre tota la comunitat escolar. El procediment de consulta es publicarà en el tauler d’anuncis del centre i s’haurà d’entregar una còpia a les associacions de pares i mares de l’alumnat.
L’avaluació del Projecte educatiu serà competència del consell escolar del centre i haurà de comprendre la totalitat dels elements que inclou. Les propostes de millora que efectue el consell escolar seran tingudes en compte per la direcció del centre en les modificacions del Projecte educatiu que es realitzen.
Els centres de nova creació disposaran d’un període de dos cursos acadèmics per a realitzar el Projecte educatiu. La Programació general anual del centre inclourà el calendari aproximat per a redactar l’esmentat Projecte educatiu.
Les línies bàsiques establides en el Projecte educatiu de centre es desenvoluparan en els diferents plans i documents que s’inclouran en la Programació general anual.

2. PROGRAMACIÓ GENERAL ANUAL
2.1. Aspectes generals
1. En els centres d’Educació Secundària, l’equip directiu coordinarà i es responsabilitzarà de l’elaboració de la Programació general anual de l’institut (d’ara en avant PGA), d’acord amb els criteris adoptats pel consell escolar i amb les propostes realitzades pel claustre de professorat i els de la junta o consell de delegats, associacions de l’alumnat i de les associacions de pares i mares de l’alumnat.

2. La PGA estarà constituïda pel conjunt d’actuacions derivades de les decisions adoptades en el Projecte educatiu elaborat en el centre i la concreció del currículum. Arreplegarà tots els aspectes relatius a l’organització i el funcionament del centre, inclosos els projectes, el currículum, les normes i els plans d’actuació acordats i aprovats. La PGA constitueix, per tant, la concreció dels criteris i orientacions generals per a cada curs escolar.
3. El pla d’actuació per a la millora (PAM) constitueix la part pedagògica de la PGA. La seua elaboració permetrà que cada centre puga detectar les necessitats del seu alumnat i determinar els recursos necessaris per atendre-les de la manera més adequada. En aquells casos en què calga fer una dotació de professorat addicional és fonamental que els centres coneguen l’abast en el moment en què realitzen la programació de les seues activitats didàctiques.
4. Pel que fa als seus continguts, caldrà ajustar-se al que disposa l’article 109 del Decret 234/1997, pel qual s’aprova el Reglament Orgànic i Funcional dels instituts d’Educació Secundària (DOGV 08.09.1997); en l’article 124.1 de la Llei Orgànica 2/2006, en la seua nova redacció donada per la Llei Orgànica 8/2013; així com en la resta de disposicions vigents que estableixen la inclusió de determinats aspectes com a part del contingut de la PGA. A aquests efectes, la PGA inclourà:
a) Actualització de les noves accions del pla de convivència que, amb propòsit de millora, es proposen per al present curs escolar com a conseqüència de l’informe final de la convivència del curs anterior.

b) Les actuacions prioritàries en els àmbits següents:
1. Desenvolupament del currículum i activitats complementàries i extraescolars.
2. Orientació escolar.
3. La situació del procés d’aplicació del disseny particular dels programes lingüístics de l’institut.
4. Anàlisi del procés d’aplicació del pla de normalització lingüística, quan el centre no dispose de projecte lingüístic autoritzat.

5. El programa anual de formació permanent del professorat.
6. Actuacions i programes per a l’atenció a la diversitat, per a la convivència i per a l’acció tutorial.
c) Procediments, calendari i terminis per a la realització de les activitats.
d) Els mecanismes d’avaluació de les mesures de millora adoptades com a conseqüència dels resultats obtinguts en les avaluacions realitzades durant el curs 2015-2016.
e) Horari general de l’alumnat i criteris pedagògics per a la seua elaboració, els horaris dels diferents grups d’alumnat i dels programes, així com els horaris del professorat.
f) Una memòria administrativa que inclourà el document d’organització del centre, l’estadística de principi de curs i la situació de les instal·lacions i de l’equipament.
g) El programa anual del menjador escolar, quan es dispose d’autorització administrativa per part de la direcció territorial competent en matèria d’educació, per a l’obertura i funcionament d’aquest servei complementari.
h) En aquells centres el projecte lingüístic dels quals es trobe autoritzat, les mesures que s’adoptaran en el centre en relació amb l’ensenyament de les llengües i el plurilingüisme amb indicació explícita de la llengua base, valencià o castellà, del seu programa lingüístic, els objectius relacionats amb el plurilingüisme que es treballaran en el centre, la relació de les àrees, matèries o mòduls no lingüístics que s’ensenyaran en cada una de les llengües en cada nivell, així com la forma d’introduir les llengües estrangeres com a llengües d’ensenyament en el centre i les mesures organitzatives que puguen disposar respecte d’això.

i) En general, tots els aspectes relatius a l’organització i el funcionament del centre, inclosos els projectes, el currículum, les normes i tots els plans d’actuació acordats i aprovats.
5. En la PGA es concretarà la distribució de matèries, àmbits i mòduls i del professorat que les impartirà, d’acord amb els programes lingüístics que aplique el centre.
6. En finalitzar el curs, l’equip directiu inclourà en la memòria de final de curs l’avaluació de les activitats realitzades.
7. Els centres pertanyents a la Xarxa de Centres Plurilingües incorporaran a la Programació general anual els mecanismes de seguiment i avaluació del programa plurilingüe que permeten valorar els resultats obtinguts i establir, quan siga necessari, propostes de millora, que hauran de reflectir-se en la memòria final de la Programació general anual de cada curs.
2.2. El pla d’actuació per a la millora (PAM).
El pla d’actuació per a la millora (PAM) constitueix la part pedagògica de la PGA. La seua elaboració permetrà que cada centre puga detectar les necessitats del seu alumnat i determinar els recursos necessaris per atendre-les de la manera més adequada. En aquells casos en què calga fer una dotació de professorat addicional és fonamental que els centres coneguen l’abast en el moment en què realitzen la programació de les seues activitats didàctiques.
Els centres que imparteixen educació secundària obligatòria, han d’aplicar actuacions i intervencions educatives per a la millora segons la Resolució de 4 d’abril de 2017, del secretari autonòmic d’Educació i Investigació, per la qual es regula l’elaboració del pla d’actuació per a la millora (PAM) i s’estableix el procediment de dotació de professorat addicional per a la seua aplicació als centres educatius sostinguts amb fons públics, per al curs 2017-2018 i les correccions posteriors publicades en el DOGV 8028 de 27 d’abril de 2017 i en el DOGV 8036 de 10 de maig de 2017.
El PAM té les finalitats següents:
1. Incrementar el percentatge d’alumnat que assoleix els objectius i les competències clau corresponents.
2. Augmentar la taxa de titulació de l’alumnat en l’educació secundària obligatòria.
3. Reduir l’absentisme i l’abandonament escolar prematur i incrementa la taxa d’escolarització en l’educació postobligatòria.
4. Millorar la competència emocional i les habilitats d’interacció social de l’alumnat per aconseguir una major integració socioeducativa.

5. Desenvolupar accions per a previndre i compensar les desigualtats en educació des d’una perspectiva inclusiva.
6. Propiciar espais formatius orientats a l’aprenentatge al llarg de la vida de les persones adultes participants per a garantir una formació bàsica, el disseny autònom d’itineraris de vida personal, acadèmica i professional, la participació ciutadana, social i cultural i l’atenció a la població adulta en risc d’exclusió social a fi de promoure’n la inserció social.
2.3. Horari general del centre. Sol·licitud d’horari especial
1. De conformitat amb el que estableix la normativa de calendari escolar vigent per al curs 2017-2018, i per l’Ordre d’11 de juny de 1998, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual s’estableixen els criteris generals pels quals s’ha de regir el calendari escolar per a tots els centres docents de la Comunitat Valenciana que imparteixen ensenyaments d’educació infantil, educació primària, educació secundària obligatòria, formació professional, batxillerat, ensenyaments artístics i ensenyaments d’idiomes (DOGV 18.06.1998), i atenent a les particularitats de cada centre i al millor aprofitament de les activitats docents i complementàries, l’equip directiu, oït el claustre i el consell escolar, estudiarà la jornada escolar i l’estructura de l’horari general, l’aprovació de la qual correspondrà a la direcció del centre, en virtut de les atribucions que li confereix a aquest òrgan la nova redacció de l’article 132.l de la Llei Orgànica 2/2006, donada per la Llei Orgànica 8/2013.

2. En els centres en què encara no estiga constituït el consell escolar, la direcció, oït el claustre, aprovarà l’estructura de l’horari general del centre i la jornada escolar.
3. L’horari general del centre fixarà les hores i les condicions en què el centre romandrà obert. Així mateix, establirà la duració i distribució dels períodes lectius i els procediments necessaris per a atendre els alumnes i les alumnes durant la seua permanència en el centre.

4. Segons el que disposa l’article 3.4 del Decret 87/2015, de 5 de juny, del Consell, pel qual estableix el currículum i desenvolupa l’ordenació general de l’educació secundària obligatòria i del batxillerat a la Comunitat Valenciana (DOCV 10.06.2015), durant la jornada escolar, el currículum es desenvoluparà a través d’un mínim de 5 i un màxim de 8 sessions lectives diàries, de dilluns a divendres. Després de cada dues o tres sessions lectives hi haurà un període de descans de vint minuts, com a mínim. Aquesta disposició serà aplicable en tots els cursos d’educació secundària obligatòria i batxillerat durant el curs escolar 2017-2018.

5. Les direccions territorials, amb un informe previ de la Inspecció d’Educació, podran autoritzar uns horaris que no s’ajusten als criteris anteriors quan així ho exigisquen les necessitats d’escolarització, la utilització del transport escolar en centres d’àmbit rural o comarcal, o la realització de la formació en centres de treball. El termini de sol·licitud d’horari especial finalitzarà el 15 de juny.
6. En els centres en què existisquen serveis residencials, l’horari general del centre contemplarà el desenvolupament de totes les activitats acadèmiques, formatives i residencials, distingint entre dies lectius, no lectius i festius.
7. El Ministeri d’Educació, Cultura i Esport i la Comunitat Valenciana han subscrit un Conveni de Col·laboració pel qual s’articula el finançament per part del Ministeri i el cofinançament per part del Fons Social Europeu de la implantació de formació professional bàsica i de l’anticipació de l’elecció i nous itineraris en els cursos 3r i 4t de l’educació secundària obligatòria, introduïdes per la Llei Orgànica 8/2013, de 9 de desembre, per a la millora de la qualitat educativa. (BOE núm. 46. 23/02/2015)
a) El centre educatiu informarà la comunitat educativa, a partir de l’1 de setembre, sobre les característiques de l’acció cofinançada i del paper que la Unió Europea i el MECD exerceixen en la mateixa, en claustre i consell escolar.
b) Les matèries cofinançades pel Fons Social Europeu són les següents:
En tercer curs d’educació secundària obligatòria:
• Matemàtiques Orientades als Ensenyaments Acadèmics.
• Matemàtiques Orientades als Ensenyaments Aplicats.
En quart curs d’educació secundària obligatòria:
• Matemàtiques Orientades als Ensenyaments Acadèmics.
• Matemàtiques Orientades als Ensenyaments Aplicats.
• Biologia i Geologia.
• Economia.
• Física i Química.
• Llatí.
• Ciències Aplicades a l’Activitat Professional.
• Iniciació a l’Activitat Emprenedora i Empresarial.
• Tecnologia.
c) El centre educatiu informarà l’alumnat del curs 2017-2018 que participe en els ensenyaments esmentats sobre les característiques de l’acció cofinançada, així com del paper que la Unió Europea i el MECD exerceixen en la mateixa.
d) En la configuració de l’horari lectiu setmanal d’aquests grups s’atendran els criteris següents:
• Compta amb un mínim de 32 hores lectives setmanals en cada un dels cursos de 3r i 4t de l’educació secundària obligatòria.
• En cada curs de 3r i 4t de l’educació secundària obligatòria, les matèries cofinançades pel FSE, són impartides amb el nombre d’hores corresponents al que disposa la legislació vigent.
• En el moment d’impartir la docència de les matèries cofinançades amb el grup-matèria, no intervindrà cap altre professor/a. Només estarà un únic professor/a per al grup-matèria.
• Les matèries cofinançades no podran agrupar-se en àmbits de coneixement.
• Per a dissenyar els desdoblaments, s’ha de seguir el procediment establit en la guia específica d’ITACA. No poden existir grups no oficials.
2.4. Criteris pedagògics per a l’elaboració dels horaris de l’alumnat

1. Segons el que disposa l’article 3.5 del Decret 87/2015, la distribució horària setmanal de les distintes matèries es realitzarà d’acord amb els criteris següents:
a) No hi haurà dues o més sessions lectives diàries de la mateixa matèria en el cas de matèries del bloc d’assignatures troncals, a excepció de les matèries que tinguen un caràcter eminentment pràctic.
b) En el cas d’alumnat d’educació secundària obligatòria, en cap cas s’inclouran hores lliures intercalades en el seu horari lectiu.
2. A més dels criteris anteriors, les matèries, àmbits i mòduls es distribuiran adequadament al llarg de cada sessió diària.
2.5. Programacions didàctiques
1. Cada departament elaborarà la programació didàctica dels ensenyaments que té encomanats, sota la coordinació i direcció del cap o de la cap d’aquest, i d’acord amb les directius generals establides per la comissió de coordinació pedagògica.
2. El professorat programarà la seua activitat docent d’acord amb els articles 4 i 5 del Decret 87/2015, i l’Ordre 45/2011, de 8 de juny, de la Conselleria d’Educació, per la qual es regula l’estructura de les programacions didàctiques en l’ensenyament bàsic (DOCV 16.06.2011), en aquells aspectes que no s’oposen a allò que s’ha regulat en el dit Decret 87/2015.
3. En les programacions didàctiques tant d’educació secundària obligatòria com de batxillerat, incorporaran mesures per difondre les bones pràctiques en l’ús de les tecnologies de la informació i comunicació, així com mesures dirigides a la sensibilització, prevenció i eradicació de qualsevol tipus de violència i discriminació per causa d’intolerància, especialment referida a condicions de discapacitat, gènere, orientació i identitat sexual, ètnia o creences religioses.

4. Les programacions didàctiques hauran d’incentivar la motivació i la implicació de l’alumnat en el seu procés d’aprenentatge i, amb aquest objectiu, aplicaran mitjans de representació i d’expressió, múltiples i diversos, que possibiliten les individualitzacions i personalitzacions que siguen necessàries per a donar resposta a les diverses necessitats educatives.
5. En batxillerat, les programacions didàctiques hauran de fer constar el que estableix l’article 17 de l’Ordre de 19 de juny de 2009, de la Conselleria d’Educació, per la qual es regula l’organització i el funcionament del batxillerat diürn, nocturn i a distància a la Comunitat Valenciana (DOCV 30.06.2009), quant a l’adaptació de la programació a la realitat del centre i a l’alumnat, en cas de tractar-se d’alumnat adult.

6. Les programacions didàctiques hauran d’estar redactades abans de l’inici de les activitats lectives del curs escolar corresponent, i entregades a la direcció del centre abans del 30 de setembre de cada any, a fi d’adequar les programacions a les circumstàncies de l’alumnat i del centre durant el dit curs escolar.
7. El professorat de cada departament, en finalitzar el curs acadèmic, avaluarà la programació didàctica mitjançant la qual desenvolupa el currículum de les matèries, àmbits i mòduls que té encomanats.
2.6. Calendari d’avaluacions i recuperacions
1. Els centres docents, en virtut de la seua autonomia pedagògica i organitzativa, establiran el nombre i el calendari de les sessions d’avaluació que es realitzaran per a cada curs acadèmic i grup d’alumnat al llarg del període lectiu ordinari del curs. Com a mínim es realitzarà una avaluació cada trimestre. En l’educació secundària obligatòria, a més, serà preceptiu realitzar una avaluació inicial. L’última sessió d’avaluació, en finalitzar el període lectiu del curs escolar, tindrà caràcter d’avaluació final ordinària. L’alumnat amb matèries no superades en l’avaluació final ordinària, comptarà amb una avaluació extraordinària.

2. En els centres públics, les proves extraordinàries d’avaluació es realitzaran a partir del 18 de juny de 2018 en totes els ensenyaments previs als procediments d’accés a la universitat, açò és, el segon curs de batxillerat, o el tercer bloc de batxillerat quan es tracte de la modalitat de batxillerat nocturn A. En la resta d’ensenyaments, aquestes proves es realitzaran en els centres públics a partir del 27 de juny de 2018.

3. En els centres privats, la persona física o jurídica que ostente la titularitat determinarà les dates de realització de les proves extraordinàries d’avaluació per als diferents ensenyaments, no podent iniciar-se les proves extraordinàries corresponents a cada ensenyament fins després de la finalització de les activitats escolars del curs acadèmic 2017-2018 en l’ensenyament respectiu.
4. Els centres, en virtut de la seua autonomia pedagògica i organitzativa, establiran els dies en què tindran lloc les proves, a partir de les dates indicades en els apartats anteriors. En tot cas, les avaluacions i proves extraordinàries del curs 2017-2018 hauran d’estar finalitzades i s’hauran d’haver entregat les qualificacions, amb anterioritat al dia 29 de juny de 2018 per a l’alumnat d’ensenyaments previs als procediments d’accés a la universitat segons es defineixen en l’apartat 2.5.2 d’aquest annex, i amb anterioritat al dia 5 de juliol de 2018 per a l’alumnat dels ensenyaments restants.
5. En els centres públics, la comissió de coordinació pedagògica proposarà al claustre la planificació general de les sessions d’avaluació per a la seua aprovació.
6. Les sessions d’avaluació que es realitzen al llarg del curs, inclosa l’avaluació final, seran distribuïdes de manera que el total de dies lectius compresos en cada període d’avaluació siga semblant.
2.7. Llibres de text i la resta de materials curriculars
1. D’acord amb la disposició addicional quarta de la Llei Orgànica 2/2006, de 3 de maig, d’Educació, en l’exercici de l’autonomia pedagògica, correspon als òrgans de coordinació didàctica dels centres públics adoptar els llibres de text i la resta de materials que hagen d’utilitzar-se en el desenvolupament dels diversos ensenyaments.
2. L’edició i adopció dels llibres de text i la resta de materials no requeriran l’autorització prèvia de l’Administració Educativa. En tot cas, aquests hauran d’adaptar-se al rigor científic adequat a les edats de l’alumnat i al currículum aprovat per cada Administració educativa i hauran d’estar en la llengua corresponent segons el projecte lingüístic o disseny particular del programa. Així mateix, hauran de reflectir i fomentar el respecte als principis, valors, llibertats, drets i deures constitucionals, així com als principis i valors arreplegats en la Llei Orgànica 2/2006, de 3 de maig, d’Educació, i en la Llei Orgànica 1/2004, de 28 de desembre, de Mesures de Protecció Integral contra la Violència de Gènere, als quals ha d’ajustar-se tota l’activitat educativa.

3. Els materials curriculars hauran de complir almenys els requisits següents: ser accessibles per a tot l’alumnat, afavorir i garantir la igualtat i la no discriminació, facilitar la interacció i el treball en equip, permetre diversos nivells de participació i aprenentatge, utilitzar formes diferents de representació de la informació, implicar opcions múltiples de motivació, possibilitar tipus alternatius de resposta i ser respectuosos amb el medi ambient.
4. La supervisió dels llibres de text i altres materials curriculars constituirà part del procés ordinari d’Inspecció que exerceix l’Administració educativa sobre la totalitat d’elements que integren el procés d’ensenyament i aprenentatge, que ha de vetlar pel respecte als principis i valors continguts en la Constitució i al que disposa la LOE.

5. La relació dels llibres de text i la resta de materials curriculars, seleccionats en cada centre per l’òrgan competent, s’haurà d’exposar en el tauler d’anuncis abans del 20 de juny del curs anterior. Segons el que estableix l’article 79.11 del Decret 234/1997, de 2 de setembre (DOGV 08.09.1997), s’haurà d’informar la junta directiva de les associacions de mares i pares sobre els llibres de text i els materials didàctics adoptats pel centre.
6. Els centres docents orientaran les seues actuacions cap a la reutilització de llibres de text i materials didàctics. Respecte a aquesta qüestió es tindran en compte les indicacions que es donen dins del programa Xarxa Llibres i en l’Ordre 26/2016, de 13 de juny, de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula el programa de reutilització, reposició i renovació de llibres de text i material curricular, a través de la creació i posada en funcionament de bancs de llibres de text i material curricular en els centres públics i privats concertats de la Comunitat Valenciana, i es determinen les bases reguladores de les subvencions destinades a centres docents privats concertats i centres docents de titularitat de corporacions locals.

7. Amb caràcter general, els llibres de text i la resta de materials curriculars adoptats no podran ser substituïts per altres durant un període mínim de sis anys, des de la data de la seua adopció. Excepcionalment, la substitució abans del termini mencionat haurà de ser autoritzada per la direcció territorial corresponent, amb un informe previ de la Inspecció Territorial d’Educació davant de la sol·licitud del centre, que haurà de realitzar-se amb anterioritat al 30 d’abril i haurà d’estar prou motivada en la corresponent acta de l’òrgan de coordinació didàctica que propose el canvi.
8. Quant a la creació i posada en funcionament de bancs de llibres de text i material curricular en els centres públics i privats concertats caldrà ajustar-se al que disposa l’Ordre 26/2016, de 13 de juny, de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, així com en les instruccions dictades a aquest efecte. D’acord amb elles el centre educatiu haurà de realitzar les actuacions que s’indiquen en els punts següents (9 a 16).
9. El programa de reutilització de llibres i materials curriculars s’incorporarà en el PEC. Les normes d’utilització i conservació dels llibres de text i material curricular cedits a l’alumnat en règim de préstec s’inclouran en el reglament de règim intern. Tant el programa de reutilització com les normes d’utilització i conservació hauran de ser aprovades pel claustre i pel consell escolar.  
El centre educatiu incorporarà al pla d’acció tutorial les activitats que promoguen el valor pedagògic del banc de llibres.
10. Els departaments didàctics o equips pedagògics podran optar pel llibre de text en format imprés o digital, per materials curriculars que desenrotllen el currículum de la matèria corresponent o per materials curriculars d’elaboració pròpia que s’ajusten a la normativa vigent de la Comunitat Valenciana. Els centres exposaran en el tauler d’anuncis i en la pàgina web del centre, durant el mes de juny, la relació de materials seleccionats pel claustre a proposta de la comissió de coordinació pedagògica.
a) Els materials curriculars impresos en paper tindran una vida útil de quatre anys, com a norma general, a comptar de la incorporació al programa de reutilització, sense perjudici del que dispose la normativa pel que fa a la vigència dels llibres de text i materials curriculars i la vigència dels currículums oficials dels ensenyaments obligatoris.
b) Els materials curriculars en suport digital tindran una vida útil mínima de quatre anys, com a norma general.
c) El material curricular d’elaboració pròpia, com a norma general, tindrà una vida útil de quatre anys i haurà de ser reutilitzable.
11. Els centres educatius, en virtut de la seua autonomia, podran allargar la vida útil dels llibres de text i materials curriculars que estiguen en bon estat amb la finalitat de racionalitzar el gasto públic, atenent a criteris de coresponsabilitat i sostenibilitat.
12. En el cas de ser imprescindible la renovació o reposició de llibres de text, materials curriculars o material d’elaboració pròpia, es realitzarà la dotació econòmica als centres en funció de les necessitats i la dotació pressupostària màxima per a cada un d’ells.
13. En el cas dels centres privats concertats l’aprovació de les normes d’utilització i conservació, l’aprovació dels materials curriculars i llibres de text i la determinació de les funcions encomanades en aquest article correspondran als òrgans que tinguen atribuïdes les competències o, si és el cas, als òrgans que determine la titularitat del centre.

14. El consell escolar podrà constituir una comissió per a la coordinació i gestió del banc de llibres i material curricular.
De no constituir-se l’esmentada comissió específica, les funcions de coordinació i gestió del banc de llibres els seran atribuïdes a la comissió permanent i de coordinació pedagògica.
15. El director o directora o la persona titular del centre educatiu designarà un persona coordinadora del programa, per a supervisar el seu desenvolupament. Junt amb l’equip directiu, vetlarà pel bon funcionament del programa i facilitarà la informació requerida a la Conselleria competent en matèria d’Educació.
Per al desenvolupament d’aquestes funcions, amb la plantilla disponible en els centres públics i sense que implique increment d’aquesta, se li assignarà un total de 2 hores lectives a la persona designada per a coordinar el programa.
En el cas dels centres privats concertats, d’acord amb la seua autonomia organitzativa, la titularitat del centre podrà assignar 2 hores lectives, a la persona que designe, sense que això puga suposar un increment en el total d’hores que el centre tinga assignades d’acord amb els mòduls econòmics de distribució de fons públics per al sosteniment dels centres concertats establits en la Llei de Pressupostos de la Generalitat.

16. En l’elaboració i utilització de materials curriculars, el professorat haurà d’atindre’s al que disposa l’article 32 de la Llei de Propietat Intel·lectual (Text refós aprovat per Reial decret legislatiu 1/1996, de 12 d’abril –BOE 22.04.1996-, modificat per la Llei 21/2014, de 4 de novembre –BOE 05.11.2014-), referent a les cites i ressenyes i il·lustració amb fins educatius o d’investigació científica.
2.8. Materials de suport per a l’alumnat amb necessitats educatives especials
1. Per a l’alumnat que requerisca sistemes de comunicació augmentatius o alternatius, s’adaptaran els materials als sistemes que utilitze, garantint en tots els casos la seua disponibilitat en el moment en què ho necessite.
2. Els centres podran sol·licitar productes de suport a la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport per a l’accés al currículum i a l’aprenentatge de l’alumnat amb necessitats educatives especials, d’acord amb els criteris i terminis establits en les instruccions a l’efecte dictades anualment.
2.9. Activitats complementàries i extraescolars. Serveis complementaris
1. Les activitats extraescolars i els serveis complementaris que programen els centres s’inclouran en la PGA. Els articles 98 i 99 del Decret 234/1997 (DOGV 08.09.1997) regulen, respectivament, la composició i funcions del departament d’activitats complementàries i extraescolars.
2. El claustre de professorat, el consell de delegats i les associacions de l’alumnat tindran competència per a realitzar propostes quant a activitats complementàries i extraescolars, de la mateixa manera que les associacions de mares i pares, i les associacions d’alumnes, segons el que s’estableix respectivament en el Decret 126/1986 (DOGV 14.11.1986), i en el Decret 127/1986 (DOGV 10.11.1986).

3. Les activitats extraescolars i complementàries i els serveis complementaris que s’inclouen en la PGA seran organitzades i realitzades pel centre, per associacions col·laboradores, o en col·laboració amb les corporacions locals; no discriminaran cap membre de la comunitat educativa i no tindran ànim de lucre.
4. En la planificació d’activitats extraescolars i complementàries s’haurà de tenir en compte que siguen accessibles per a tot l’alumnat i no discriminatòries.
5. Tota activitat extraescolar o que es realitze fora del centre requerirà, per a la participació de cada alumne o alumna, menor d’edat, l’autorització prèvia dels pares o representants legals. En que haurà de constar:
Nom i cognoms i número de DNI, passaport o un altre document legal del pare/mare o tutor/a legal que autoritza l’activitat. (En el cas de separació legal el document anirà firmat pel progenitor/a o representant legal amb el que l’alumne/ convisca.)
Nom, cognoms i curs de l’alumne/a a què s’autoritza.
Nivell i grup de l’alumne/a.
Descripció de l’activitat.
Objectius educatius de l’activitat.
Lloc on tindrà lloc l’activitat.
Hora de començament i hora de finalització aproximada de l’activitat.
Professors i professores responsables.
Preu de l’activitat.
Observacions del pare/mare o tutor/a legal.
En el revers de l’autorització podran indicar-se les normes de comportament dels alumnes.
6. El programa anual d’activitats extraescolars i serveis complementaris podrà incloure, entre altres:
a) Les activitats i serveis culturals.
b) Els viatges d’estudi i els intercanvis escolars que es pretenguen realitzar.
c) Les activitats esportives i artístiques que es fan dins i fora del recinte escolar.
d) L’organització, el funcionament i l’horari de la biblioteca.
e) Totes les altres que es consideren convenients.
7. Quan les activitats complementàries i extraescolars incloses en la Programació general anual impliquen un desplaçament de personal docent fora del centre, correspon al director o directora d’aquest centre l’autorització de la comissió de serveis en aquells supòsits en què aquesta done lloc a indemnització per raó del servei segons el que disposa el Decret 24/1997, d’11 de febrer, del Govern València, sobre indemnitzacions per raó del servei i gratificacions per serveis extraordinaris (DOGV 17.02.1997), el Decret 64/2011, de 27 de maig, del Consell, pel qual es modifica el Decret 24/1997, d’11 de febrer, sobre indemnitzacions per raó del servei i gratificacions per serveis extraordinaris ( DOCV30.05.2011 ) i el Decret 95/2014, de 13 de juny, del Consell, pel qual es modifica el Decret 24/1997, d’11 de febrer, del Consell, sobre indemnitzacions per raó del servei i gratificacions per serveis extraordinaris, i el Decret 175/2006, de 24 de novembre, del Consell, pel qual es regulen les condicions de treball del personal al servei de l’Administració del Consell (DOCV 19.06.2014). En aquest cas, les despeses seran amb càrrec al pressupost del centre.

8. En els centres en què existisquen serveis residencials, el personal especialitzat programarà les activitats residencials i formatives, d’acord amb les directrius elaborades prèviament pel consell escolar del centre i davall la coordinació i la supervisió dels òrgans residencials corresponents. Així mateix col·laborarà en la programació d’aquelles activitats que es referisquen a l’orientació i la tutoria d’alumnat i a les activitats complementàries.
9. En finalitzar el curs, l’equip directiu inclourà en la memòria de final de curs, l’avaluació de les activitats realitzades.
10. En el servei complementari de menjador escolar, serà aplicable l’Ordre 53/2012, de 8 d’agost, de la Conselleria d’Educació, Formació i Ocupació, per la qual es regula el servei de menjador escolar en els centres docents no universitaris de titularitat de la Generalitat dependents de la Conselleria amb competència en matèria d’educació (DOCV 13.08.2012), modificada per l’Ordre 43/2016, de 3 d’agost, de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, així com la convocatòria per a la concessió d’ajudes de menjador escolar en els centres educatius per al curs escolar 2017-2018.
11. Per al servei complementari de transport escolar, caldrà ajustar-se al que disposa la normativa específica que es dicte per a establir les condicions per a ser usuari del servei de transport escolar col·lectiu durant el curs 2017-2018, i en la corresponent convocatòria d’ajudes individuals per al servei de transport escolar durant el dit curs escolar.

2.10. Elaboració, aprovació i seguiment de la PGA
1. L’equip directiu coordinarà l’elaboració i es responsabilitzarà de la redacció de la Programació general anual de l’institut, d’acord amb les propostes efectuades pel consell escolar i el claustre de professorat, i estudiarà les propostes formulades pel consell de delegats i les associacions de pares i mares.
2. El procés de tramitació de la PGA constarà dels passos següents:

a) Aportació, si és el cas, a la direcció del centre de propostes del consell escolar, del claustre de professorat, del consell de delegats i de les associacions de mares i pares.
b) Redacció de la proposta de PGA per l’equip directiu del centre.

c) Trasllat de la proposta de PGA, preferentment per via electrònica, als membres del claustre de professorat i als distints sectors del consell escolar del centre.
d) Informe del claustre de professorat i del consell escolar.
e) Aprovació pel director o directora del centre.
f) Gravació de tots els elements que componen la PGA (administratius, estadístics, pedagògics) en el sistema d’informació ITACA, o a falta d’això fent ús de les aplicacions PGA, i posada a disposició o remissió d’aquesta per la dita via.
g) Posada a disposició de la comunitat educativa de la PGA aprovada, en format preferentment electrònic o telemàtic i, almenys, des de la data de la seua aprovació i fins a la data d’aprovació de la següent PGA. Un exemplar quedarà en la secretaria del centre a disposició dels membres de la comunitat educativa i es remetrà un altre exemplar, exclusivament en format electrònic o per via telemàtica, a la direcció territorial competent en matèria d’educació. També s’entregarà una còpia a cada sector dels representats en el consell escolar i a la junta directiva de les associacions de mares i pares.
h) Seguiment periòdic del nivell de compliment de la PGA per l’equip directiu, el claustre de professorat i el consell escolar del centre, que incloga la verificació de l’adopció de les mesures adequades en cas d’incompliment per algun dels membres de la comunitat educativa.

i) Per tal de modificar qualsevol apartat de la PGA s’utilitzarà el mateix procediment que per a la seua aprovació.
j) En finalitzar el període lectiu del curs escolar, el consell escolar, el claustre i l’equip directiu avaluaran el grau de compliment de la PGA i els resultats de l’avaluació i promoció de l’alumnat. A aquest efecte, l’equip directiu elaborarà proposta de memòria, per a la seua aprovació pel consell escolar, incloent-hi, si és el cas, propostes de millora per a la PGA del curs següent. Aquestes propostes de millora seran tingudes en compte per la direcció del centre en l’elaboració de la Programació general anual del següent curs escolar.
k) Remissió, exclusivament per via electrònica o telemàtica, de la memòria final aprovada a la direcció territorial corresponent.
l) Posada a disposició de la comunitat educativa de la memòria final, en format preferentment electrònic, almenys des del dia de la dat
a de la seua aprovació i fins a la data d’aprovació de la següent PGA.
3. El director o directora del centre establirà el calendari para cada un dels tràmits assenyalats, si bé:
a) El trasllat de la proposta de PGA al claustre de professorat i als sectors del consell escolar, es realitzarà per la persona que exercisca la secretaria del centre amb un mínim d’una setmana d’antelació a la reunió de l’òrgan.
b) La data límit per a l’aprovació i gravació de la PGA i la seua posada a disposició per via electrònica davant de l’Administració educativa serà el 15 de novembre.
c) La data límit per a la remissió de la memòria final a l’Administració educativa serà el 20 de juliol.
4. La Inspecció d’Educació comprovarà que la PGA compleix amb la normativa aplicable, notificant a la direcció del centre possibles incompliments, que hauran de ser corregits per aquesta última. La nova versió corregida de la PGA, o de l’apartat afectat per l’incompliment, serà notificada per la direcció del centre a la Inspecció d’Educació i comunicada al consell escolar del centre.
5. La PGA serà de compliment obligatori per a tots els membres de la comunitat escolar.
6. El model de document base de la PGA està disponible a ITACA. El secretari o secretària del centre serà la persona responsable de la gravació a ITACA de totes les dades administratives i estadístiques, així com de vincular la resta de documents i informacions incloses en la PGA.
7. Les dades del qüestionari de la societat de la informació, a gravar a ITACA, han d’omplir-se i traslladar-se a l’Administració abans del 17 de novembre.
     8. Per a elaborar la proposta de memòria, que s’adaptarà als principis de realisme, senzillesa, i concreció, seran objecte d’anàlisi i valoració:
a) La utilització i rendibilitat de la infraestructura del centre.
b) L’organització tecnicopedagògica del centre.
c) Els criteris per a l’adscripció de l’alumnat als diferents grups.

d) El pla d’actuació per a la millora (PAM)
e) Els diferents plans i programes desenvolupats pel centre.
f) Les programacions didàctiques desenvolupades.
g) Els resultats de l’avaluació de l’alumnat.
h) El funcionament dels òrgans col·legiats, la direcció, el claustre, el consell escolar i el seu grau de coordinació.
i) Les relacions amb la comunitat educativa i l’entorn social.
j) Les activitats extraescolars realitzades.
l) La participació del professorat en activitats de formació.
m) Les activitats d’innovació o experimentació realitzades pel centre.

3. PROJECTES LINGÜÍSTICS DE CENTRE
3.1. Projectes lingüístics de centre
1. En els centres autoritzats per a impartir educació secundària obligatòria i/o batxillerat s’aplicaran els projectes lingüístics que el centre tinga autoritzats per la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport.
3.2. Capacitació lingüística del professorat
1. S’ha d’aplicar el que s’indica en l’Ordre 17/2013, de 15 d’abril, de la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport, per la qual es regulen les titulacions administratives que faculten per a l’ensenyament en valencià, del valencià, i en llengües estrangeres en ensenyaments no universitaris a la Comunitat Valenciana (DOCV 18.04.2013), l’Ordre 44/2016, de 4 d’agost, que modifica l’anterior, i també la Resolució de 4 de juny de 2013, de la direcció general d’Innovació, Ordenació i Política Lingüística, per la qual es dicten instruccions sobre l’expedició de les titulacions administratives que faculten per a l’ensenyament en valencià, del valencià i en llengües estrangeres en els ensenyaments no universitaris en la Comunitat Valenciana (DOCV 26.06.2013).

2. Per a vehicular en valencià les diferents matèries, àmbits i mòduls d’educació secundària obligatòria i batxillerat, el professorat haurà d’estar en possessió del Certificat de Capacitació per a l’Ensenyament en Valencià o del Diploma de Mestre de Valencià, segons prescriu la normativa vigent.
3. Per a vehicular en una llengua estrangera les matèries, àmbits i mòduls d’educació secundària obligatòria i batxillerat, el professorat ha d’estar en possessió, com a mínim, d’un nivell B2 del Marc Europeu Comú de Referència per a les Llengües, segons el que estableix la disposició addicional cinquena del Reial decret 1834/2008, de 8 de novembre, pel qual es defineixen les condicions de formació per a l’exercici de la docència en l’educació secundària obligatòria, el batxillerat, la formació professional i els ensenyaments de règim especial i s’estableixen les especialitats dels cossos docents d’Ensenyament Secundari.

4. Amb la finalitat que les titulacions administratives relacionades a continuació puguen ser comprovades d’ofici per l’administració, els funcionaris de carrera, en pràctiques i integrants de les borses de treball dels cossos docents que estiguen en possessió d’aquestes hauran d’instar la seua inscripció al Registre de Personal Docent, segons el que disposa la Resolució de 9 de maig de 2014, de la direcció general de Centres i Personal Docent, per la qual es regula el registre de titulacions per als procediments de provisió de llocs del personal docent no universitari de la Comunitat Valenciana (DOCV 14.05.2014):

a) Certificat de Capacitació per a l’Ensenyament en Valencià.
b) Diploma de Mestre de Valencià.
c) Certificat de Capacitació per a l’Ensenyament en Llengua Estrangera.
A aquests efectes, el professorat presentarà les seues sol·licituds en els òrgans que es determinen per a cada títol en la citada Resolució de 4 de juny de 2013, de la direcció general d’Innovació, Ordenació i Política Lingüística.
Les titulacions administratives inscrites o expedides pels registres de coneixements de valencià i de formació del professorat, dependents dels òrgans competents en matèria de política lingüística i formació del professorat no universitari, seran anotades d’ofici en el Registre de Personal Docent als funcionaris de carrera, en pràctiques i integrants de les borses de treball dels cossos docents.
3.3. Catalogació de llocs de treball docents en valencià
Segons l’Ordre 90/2013, de 6 de novembre, de la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport, per la qual es regula la catalogació amb el requisit lingüístic de valencià de determinats llocs de treball docents en centres docents públics i en els serveis o unitats de suport escolar i educatiu dependents de la Generalitat (DOCV 08.11.2013), els llocs de treball corresponents, entre d’altres, als funcionaris docents del cos de professors i catedràtics d’Ensenyament Secundari en centres docents públics, amb independència que siguen ocupats pels funcionaris dels cossos esmentats o per funcionaris de qualssevol altres cossos docents, i els llocs de treball corresponents al professorat de religió catòlica estan catalogats amb requisit lingüístic de valencià, sense perjudici de les excepcions previstes en l’article 4 i en la disposició addicional primera de l’esmentada ordre.

3.4. Classificació de llocs de treball docent en llengua estrangera
1. D’acord amb la Resolució de 31 de gener de 2013, del director general de Centres i Personal Docent, per la qual s’estableixen criteris de classificació i provisió mitjançant comissions de servei, adjudicació provisional i/o en règim d’interinitat de llocs de treball docent que imparteixen en una llengua estrangera àrees, matèries o mòduls no lingüístics, en els centres docents públics de la Comunitat Valenciana (DOCV 20.02.2013), la classificació de llocs amb perfil lingüístic en llengües estrangeres serà conseqüència directa que els titulars definitius o provisionals d’aquests impartisquen àrees, matèries o mòduls no lingüístics en llengua estrangera i únicament determina que les substitucions d’aquests es realitzaran en règim d’interinitat amb professorat amb les competències lingüístiques acreditades.
2. Per a això, la direcció dels centres educatius ha de registrar, en el procediment informàtic de gestió d’horaris i grups ITACA, quins docents imparteixen àrees, matèries o mòduls no lingüístics en una llengua estrangera per a poder classificar per un curs escolar els seus llocs amb el requisit lingüístic corresponent de la llengua en la qual es vehiculen la matèria o matèries corresponents. Aquells centres la gestió d’horaris i grups dels quals no es realitze mitjançant aquest procediment informàtic comunicaran les dades a la Inspecció Territorial d’Educació de la Direcció Territorial corresponent, al Servei de Gestió i Determinació de Plantilles de Personal Docent de la Subdirecció General de Personal Docent i al Servei d’Educació Plurilingüe de la Direcció General de Política Educativa.
3. Els docents que desitgen impartir àrees, matèries o mòduls no lingüístics en una llengua estrangera hauran d’estar habilitats o tindre acreditada la competència lingüística d’acord amb el procediment p revist en la Resolució de 19 de juny de 2012, de la Subdirecció General de Personal Docent de la Conselleria de Educació, Formació i Ocupació, per la qual es convoca el professorat dels nivells d’ensenyament no universitari per a l’acreditació en llengües estrangeres per a impartir àrees, àmbits, matèries o mòduls no lingüístics (DOCV 25.06.2012).

4. ÒRGANS DE COORDINACIÓ DOCENT
En els instituts d’Educació Secundària es consideraran òrgans de coordinació docent:
1. Comissió de coordinació pedagògica.
2. Departaments didàctics.
3. Departament d’orientació.
4. Equip docent del grup.
5. Departament d’activitats complementàries i extraescolars.
4.1. Comissió de coordinació pedagògica. Composició i funcions

1. En els instituts d’Educació Secundària i en les seccions d’educació secundària obligatòria, d’acord amb el que s’establisca en la normativa específica que determine la creació d’aquestes, es constituirà la comissió de coordinació pedagògica, que estarà integrada pel director o directora, que serà el seu president, la o les direccions d’estudis, les direccions de departament i la persona coordinadora d’igualtat i convivència. Actuarà com a secretari el cap o la cap de departament de menor edat. Així mateix, podrà intervindre en les reunions de la comissió de coordinació pedagògica, amb veu i sense vot, el persona coordinadora de Secundària i la persona coordinadora del programa de reutilització de llibres i materials curriculars.
2. Les seues competències seran les que estableix l’article 95 del Decret 234/1997, pel qual s’aprova el Reglament Orgànic i Funcional dels instituts d’Educació Secundària (DOGV 08.09.1997).
3. El professorat que, ostentant la direcció de departament en un centre, complete el seu horari en un altre centre on no existisca el dit departament per no tindre professorat adscrit, quedarà adscrit funcionalment a la comissió de coordinació pedagògica del centre on complete horari.
4.2. Departaments. Composició i funcions
1. En els instituts d’Educació Secundària es constituiran els següents departaments didàctics: Arts Plàstiques, Biologia i Geologia, Educació Física, Filosofia, Física i Química, Francés, Geografia i Història, Grec, Anglés, Llatí, Llengua Castellana i Literatura, Matemàtiques, Música, Tecnologia, Valencià: Llengua i Literatura i Religió. Podran constituir-se, a més, departaments d’altres llengües estrangeres, quan siguen impartides com a primera llengua amb reflex en la plantilla del centre. Es constituirà el departament d’Informàtica en tots els instituts d’Educació Secundària; així com el departament d’Economia en aquells instituts d’Educació Secundària en què la plantilla del centre tinga previstes 15 hores setmanals d’Economia (incloses les 3 hores de direcció de departament).
2. En els instituts on no s’hagen pogut constituir els departaments de Grec i Llatí per inexistència d’aquestes especialitats en la seua plantilla orgànica i existisca en el seu lloc el lloc de treball de Cultura Clàssica, es constituirà un departament, de Grec o Llatí. La denominació correspondrà a la matèria que tinga major càrrega lectiva o a un d’ells en el cas d’idèntica dedicació horària.
3. Els departaments didàctics estaran compostos per tot el professorat que impartisca l’ensenyament propi de les matèries, àmbits o mòduls assignats al departament. Estaran adscrits funcionalment a un departament els professors que, inclús pertanyent a un altre, impartisquen alguna matèria, àmbit o mòdul del primer.
4. Aquells professors i professores que posseïsquen més d’una especialitat pertanyeran al departament a què corresponga la plaça que ocupen per concurs de trasllats, amb independència de l’adscripció funcional indicada en el punt anterior. El professorat ocupant d’un lloc d’àmbit quedarà adscrit al departament corresponent a l’especialitat de què siga titular o subsidiàriament per la qual haja accedit al dit lloc; sense perjudici de tot això, també quedarà adscrit funcionalment als departaments de la resta de matèries que imparteix.
5. Quan un professor o professora, pertanyent a un departament, no impartira docència en ell i estiguera adscrit funcionalment a un altre departament, formarà part d’ambdós i conservarà el dret a participar en les reunions del departament a què pertany.
6. Les competències dels departaments didàctics són les establides en l’article 90 del Decret 234/1997, pel qual s’aprova el reglament orgànic i funcional dels instituts d’Educació Secundària.
7. La direcció de departament serà exercida, durant quatre cursos acadèmics, per un professor o professora que pertanga al mateix i que haja accedit al cos de catedràtics d’Ensenyament Secundari. Quan en un departament hi haja més d’un catedràtic o catedràtica d’Ensenyament Secundari, la direcció serà exercida pel de major antiguitat en el cos. En el cas que concórrega la mateixa antiguitat, la designació correspondrà al director o directora, oït el departament.
8. En els departaments en què no hi haja cap catedràtic o catedràtica d’Ensenyament Secundari o en els que hi haja renuncien expressament al seu exercici, el director o directora, oït el departament, designarà un professor o professora del cos de professors d’Ensenyament Secundari que hi pertanga per a exercir la direcció del departament.

9. En els casos en què existisca un sol catedràtic o catedràtica d’Ensenyament Secundari i exercisca un càrrec directiu, la direcció adscriurà com a cap de departament, oïts els seus membres, a un altre professor o professora d’aquest. Exercirà les funcions que li corresponen i se li aplicarà el complement específic corresponent, així com la reducció d’horari prevista per a exercir aquesta funció.
10. Les direccions dels departaments didàctics destinaran les hores lectives de coordinació al desenvolupament de les funcions que els atribueix l’article 92 del Decret 234/1997, pel qual s’aprova el Reglament Orgànic i Funcional dels Instituts d’Educació Secundària, a més de les complementàries que, per aquest motiu, tingueren assignades.

11. Per a facilitar la coordinació entre el departament didàctic i la comissió de coordinació pedagògica en el desenvolupament de la funció 1.2, que l’article 92 del Decret 234/1997 li atribueix a la direcció del departament, aquest traslladarà els acords que el departament adopte a la comissió de coordinació pedagògica i informarà els membres del departament de quantes qüestions acordades per l’esmentada comissió afecten el departament, especialment en assumptes relacionats amb la distribució horària.
4.3. Departament d’orientació. Composició i funcions
1. El departament d’orientació estarà compost pel professorat de l’especialitat Orientació Educativa corresponent al cos de professors o catedràtics d’Ensenyament Secundari, així com, si n’hi haguera, mestres de pedagogia terapèutica o altres professionals, en funció de les necessitats dels centres: mestre o mestra de l’especialitat audició i llenguatge, educador o educadora d’Educació Especial i fisioterapeutes.

2. El professorat que impartisca els àmbits dels diferents programes desenvolupats en els centres educatius (PMAR, Programes de reforç PR4, atenció domiciliària o altres programes d’atenció a la diversitat), s’integraran funcionalment en aquest departament.
3. Les funcions del departament d’orientació són les que estableix l’article 85 del Decret 234/1997, pel qual s’aprova el reglament orgànic i funcional dels instituts d’Educació Secundària.
4. La designació del cap de departament d’orientació es realitzarà per la direcció del centre, i exercirà el càrrec durant quatre cursos acadèmics, segons el que establix l’article 86 del Decret 234/1997. En l’exercici del dit càrrec, exercirà les funcions regulades en l’article 87 del citat Decret 234/1997.
5. De conformitat amb allò que disposa l’article 8.3 del Reial decret 1834/2008, de 8 de novembre, pel qual es defineixen les condicions de formació per a l’exercici de la docència en l’educació secundària obligatòria, el batxillerat, la formació professional i els ensenyaments de règim especial i s’estableixen les especialitats dels cossos docents d’Ensenyament Secundari (BOE 28.11.2008), i en la disposició addicional quarta, apartat 2, del Reial decret 1594/2011, de 4 de novembre, pel qual s’estableixen les especialitats docents del cos de mestres que exercisquen les seues funcions en les etapes d’educació infantil i d’educació primària regulades en la Llei Orgànica 2/2006, de 3 de maig, d’Educació (BOE 09.11.2011), els mestres de pedagogia terapèutica i d’audició i llenguatge podran exercir funcions d’atenció a la diversitat relacionades amb la seua especialitat en l’educació secundària obligatòria.
6. El professorat d’orientació educativa tindran previstes al menys una reunió trimestral i puntualment quan siga necessari, amb els serveis psicopedagògics escolars del sector educatiu.
4.4. Altres coordinacions
4.4.1. Persona coordinadora de Secundària
1. En els instituts d’Educació Secundària en què s’impartisca l’etapa completa d’educació secundària obligatòria hi haurà un persona coordinadora d’etapa. Serà designat pel director o directora, a proposta de la direcció d’estudis, entre el professorat que impartisca la major part de la seua càrrega lectiva en aquesta etapa.
2. La persona coordinadora de Secundària Obligatòria desenvoluparà les funcions següents:
a) Participar en l’elaboració i redacció del Projecte educatiu.
b) Elaborar el pla d’informació dirigit als pares, mares i tutors legals i a l’alumnat que s’incorporarà al nou sistema, a fi d’exposar-los les seues característiques.
c) Coordinar les reunions del professorat que imparteix docència en els grups d’educació secundària obligatòria.
d) Col·laborar en la coordinació del pla d’acció tutorial en aquesta etapa educativa.
e) Col·laborar amb la direcció d’estudis en la coordinació amb els centres d’educació primària adscrits al centre als efectes d’escolarització, i formar part de l’equip de transició regulat en l’article 6 de l’Ordre 46/2011.
4.4.2. Persona coordinadora de l’aula d’Informàtica
1. La persona coordinadora de l’aula d’informàtica serà designat per la direcció del centre entre els professors o professores d’informàtica o a falta d’aquests entre els que impartisquen aquests ensenyaments.
2. Les seues funcions seran les següents:
a) Coordinar l’ús de l’aula o aules del centre.
b) Vetlar pel manteniment del material informàtic.
c) Assessorar en matèria informàtica a la resta del professorat i informar de les activitats que es duguen a terme en l’aula o aules d’informàtica.
d) Confeccionar l’inventari de màquines i material informàtic i responsabilitzar-se que estiga disponible i en òptimes condicions d’utilització.
4.4.3. Persona coordinadora de les tecnologies de la informació i comunicació
1. El nomenament de la persona coordinadora de les Tecnologies de la Informació i Comunicació (d’ara en avant, persona coordinadora TIC ) s’efectuarà mitjançant proposta de la direcció del centre entre els funcionaris docents en servei actiu i amb destinació definitiva, o a falta d’això, entre els docents no definitius que tinguen la formació i disponibilitat adequada. En els instituts d’Educació Secundària, la persona coordinadora TIC serà designat en primer lloc entre els professors i professores de Secundària de l’especialitat Informàtica, professors tècnics de formació professional de Sistemes i Aplicacions Informàtiques o, en absència d’aquests, es designarà un professor o professora que acredite coneixements i experiència suficients.
2. La persona coordinadora TIC exercirà les tasques següents:
a) Coordinar i optimitzar l’ús de les TIC en el centre, dinamitzant la seua integració curricular.
b) Actuar com a interlocutor amb el Centre de Suport i Assistència Informàtica.
3. Per al desenvolupament d’aquestes funcions, la persona coordinadora de formació en el centre se li assignaran 2 hores lectives i 2 hores complementàries segons el que disposa l’article 4.10 de l’Ordre 69/2015, de 25 de juny.
4.4.4. Persona coordinadora de formació en el centre
1. Segons el que preveu l’article 10 de l’Ordre 65/2012, de 26 d’octubre, de la Conselleria d’Educació, Formació i Ocupació, que estableix el model de formació permanent del professorat i el disseny, reconeixement i registre de les activitats formatives (DOCV 31.10.2012), la direcció de cada centre educatiu designarà un professor o professora responsable de la coordinació de formació permanent del professorat del centre. Aquesta designació es realitzarà entre el professorat del claustre, preferentment entre els membres amb plaça definitiva en el centre educatiu, per un termini màxim de quatre anys.
2. Les funcions de la persona coordinadora de formació seran:
a) Detectar les necessitats de formació del claustre, tant a nivell de Projecte educatiu com de necessitats individuals del professorat.
b) Redactar la proposta del programa anual de formació seguint les indicacions de l’equip directiu i sobre la base de les necessitats detectades, les recomanacions dels caps dels departaments, les línies estratègiques generals del pla anual de formació permanent del professorat, i l’avaluació del disseny i execució del programa anual de cursos anteriors.
c) Coordinar amb el CEFIRE de referència les actuacions necessàries per a la posada en marxa i seguiment d’aquelles activitats de formació a nivell de centre, que hagen sigut aprovades per l’administració.

d) Col·laborar amb l’equip directiu en l’avaluació de la realització del programa anual de formació proposat pel centre, tant en la seua execució com en la millora dels resultats de l’alumnat.
3. Per al desenvolupament d’aquestes funcions, a la persona coordinadora de formació en el centre se li assignaran 2 hores lectives i 2 hores complementàries segons el que disposa l’article 4.11 de l’Ordre 69/2015, de 25 de juny.
4.4.5. Persona coordinadora del programa de reutilització de llibres i materials curriculars.
1. La persona responsable de la coordinació del programa de reutilització de llibres i materials curriculars del centre és designada pel director/a a proposta de la direcció d’estudis entre els funcionaris docents en servei actiu i amb destinació definitiva que tinguen la formació i disponibilitat adequada.
2. Les funcions respecte a la coordinació del programa de reutilització de llibres i materials curriculars són:
a) Coordinar les actuacions per a la creació del banc de llibres de text, així com promoure i fomentar l’interés i la cooperació de tota la comunitat educativa.
b) Col·laborar amb la direcció del centre en la implantació, la planificació i la gestió del banc de llibres.
c) Formar part de la comissió de coordinació i gestió del banc de llibres del centre.
d) Liderar pedagògicament el programa de reutilització de materials curriculars, perquè passe a ser un Projecte educatiu assumit pel centre.

e) Facilitar a la resta de la comunitat escolar les informacions referents al funcionament del programa de reutilització.
f) Coordinar l’actuació de tots els qui intervenen en la gestió del banc de llibres de text.
g) Planificar les fases per a la implantació i la sostenibilitat del programa.
h) Qualsevol altra que puga determinar el desenvolupament d’aquesta ordre.
3. Per al desenvolupament d’aquestes funcions, amb la plantilla disponible en els centres públics i sense que n’implique increment, se li assignarà un total de 2 hores lectives a la persona designada per a coordinar el programa.
En el cas dels centres privats concertats, d’acord amb la seua autonomia organitzativa, la titularitat del centre podrà assignar 2 hores lectives, a la persona que designe, sense que això puga suposar un increment en el total d’hores que el centre tinga assignades d’acord amb els mòduls econòmics de distribució de fons públics per al sosteniment dels centres concertats establits en la Llei de Pressupostos de la Generalitat.

4.4.6. Persona coordinadora d’igualtat i convivència
En tots els centres d’educació secundària obligatòria i batxillerat hi haurà un docent que actuarà de persona coordinadora d’igualtat i convivència.
1. Requisits per a ser persona coordinadora d’igualtat i convivència.

La persona que exerceix la direcció del centre nomenarà un o una docent per a desenvolupar les tasques de persona coordinadora d’igualtat i convivència. Per a determinar l’assignació d’aquesta coordinació, caldrà ajustar-se als criteris següents:
a) Ser docent del centre, preferentment, amb destinació definitiva.
b) Tindre coneixements, experiència o formació en el foment de la convivència positiva, la resolució de conflictes i la mediació escolar.

c) Tindre coneixements, experiència o formació en el foment de igualtat de gènere, la prevenció de la violència masclista, la igualtat en la diversitat, la diversitat sexual, familiar i d’identitats de gènere.
d) Tindre experiència en coordinació d’equips i/o en acció tutorial.

2. Funcions
Les funcions de la persona coordinadora d’igualtat i convivència, contextualitzades en cada cas amb la col·laboració i assessorament de l’equip d’orientació educativa i psicopedagògica, seran:
a) Col·laborar amb la direcció del centre i amb la comissió de coordinació pedagògica, en l’elaboració i desenvolupament del pla de convivència del centre, tal com estableix la normativa vigent.
b) Coordinar les actuacions previstes en el pla.
c) Coordinar les actuacions d’igualtat referides en la Resolució de les Corts, núm. 98/IX, del 9 de desembre de 2015.
d) Formar part de la comissió de convivència del consell escolar del centre.
e) Treballar conjuntament amb la persona coordinadora de formació del centre en la confecció del pla de formació del centre en matèria d’igualtat i convivència.
La direcció del centre prendrà les mesures necessàries per a permetre la realització d’aqueixes funcions.
3. Per al desenvolupament d’aquestes funcions, amb la plantilla disponible en els centres públics i sense que implique increment d’aquesta, se li assignarà un total de 2 hores lectives a la persona designada per a coordinar el programa.
4. Formació
Les persones coordinadores d’igualtat i convivència participaran de la formació específica que es programe des del Servei de Formació del Professorat amb la col·laboració del Servei d’Innovació i Qualitat.

4.5. Tutories. Assignació
1. La tutoria i l’orientació de l’alumnat formaran part de la funció docent. Les activitats orientadores del professorat seran arreplegades en el pla d’acció tutorial.
2. Cada grup d’alumnat tindrà un tutor o tutora que serà professorat amb dedicació completa i que impartisca una matèria, àrea o mòdul comú a tot l’alumnat del grup. Únicament en el supòsit de la impossibilitat d’assignar la tutoria a tots els grups d’un centre, podrà assignar-se la tutoria a professorat amb menys de 12 hores lectives o itinerant. Per a l’assignació de tutories es tindrà en compte l’ordre següent:

a) Professorat amb destinació definitiva.
b) Professorat en expectativa.
c) Professorat en pràctiques.
d) Professorat interí.
En tot cas, la tutoria dels grups de primer curs d’educació secundària obligatòria serà assignada a professorat amb destinació definitiva en el centre. 
3. Una vegada confirmada la plantilla autoritzada per a cada especialitat del professorat, el professor tutor o professora tutora serà designat per la direcció del centre, a proposta de la direcció d’estudis, d’acord amb els criteris establits prèviament pel claustre.
4. L’horari de tutoria, donat el seu caràcter lectiu, formarà part de l’horari de l’alumnat.
5. La tutoria assegurarà, de manera planificada i coordinada, l’atenció a la diversitat a l’alumnat per part de tot el professorat del grup. La direcció d’estudis, amb l’assessorament del departament d’orientació o de qui tinga atribuïdes les seues funcions, coordinarà el treball dels tutors i tutores, mantenint per a això les reunions periòdiques necessàries.
6. En les primeres sessions de tutoria, el tutor o tutora haurà d’informar el grup, per a cada matèria, àmbit o mòdul, dels criteris d’avaluació, de qualificació i de les proves a què seran sotmesos, d’acord amb els objectius i continguts de l’ensenyament en cada curs o període d’avaluació, de la programació, dels drets i deures de l’alumnat, del procediment de reclamació de qualificacions, de l’horari de tutories, així com del sistema de control de faltes d’assistència de l’alumnat que preveja el pla d’acció tutorial.
7. En la primera reunió conjunta amb els representants legals de l’alumnat del grup, que se celebrarà abans del 14 d’octubre posterior a l’inici del curs escolar, el tutor o tutora informarà de tots els aspectes indicats en l’apartat anterior. Els centres comunicaran als representants legals de l’alumnat les hores que cada tutor o tutora disposa en el seu horari per a atendre’ls.
8. Els tutors i tutores, després de cada sessió d’avaluació o quan hi haja circumstàncies que ho aconsellen, informaran l’alumnat, i si és el cas, als seus representants legals, sobre el resultat del procés d’aprenentatge, l’evolució de l’alumne o alumna, i el rendiment mostrat en relació amb les seues capacitats i possibilitats.
9. En els instituts i seccions, els tutors i tutores de l’educació secundària obligatòria disposaran de dues hores lectives dins del seu horari per al desenvolupament de les activitats de tutoria. Una de les dites hores lectives estarà dedicada a tot el grup d’alumnat, l’altra hora lectiva es dedicarà a l’atenció individualitzada o en xicotets grups d’alumnat.

10. En batxillerat, caldrà ajustar-se al que disposa l’article 44 del Decret 87/2015, de 5 de juny del Consell, pel qual s’estableix el currículum i desenvolupa l’ordenació general de l’educació secundària obligatòria i del batxillerat  i els articles 16, 26 i 36 de l’Ordre de 19 de juny de 2009, de la Conselleria d’Educació, per la qual es regula l’organització i el funcionament del batxillerat diürn, nocturn i a distància a la Comunitat Valenciana (DOGV 30.06.2009).

11. Les funcions del tutor o tutora amb el grup complet de l’alumnat seran les establides en l’article 97 del Decret 234/1997 (DOGV 08.09.1997).
12. El Decret 39/2008, de 4 d’abril, del Consell, sobre la convivència en els centres docents no universitaris sostinguts amb fons públics i sobre els drets i deures de l’alumnat, pares, mares, tutors o tutores, professorat i personal d’administració i serveis, estableix, en l’article 24, el deure d’estudi i assistència a classe per a l’alumnat. Donades les característiques de l’educació secundària obligatòria, les faltes d’assistència de l’alumnat menor d’edat seran comunicades als seus representants legals pel professor tutor o professora tutora amb una periodicitat setmanal. En cas de reiteració sense justificació, el tutor o tutora informarà la direcció d’estudis per a les actuacions que es determinen i que hauran de coordinar-se amb la direcció del departament d’orientació o qui tinga atribuïdes les seues funcions.

5. PERSONAL NO DOCENT
1. Les educadores i els educadors d’educació especial, d’educació infantil i fisioterapeutes ocupen llocs en l’àmbit educatiu i són personal de l’Administració de la Generalitat, per la qual cosa el seu règim de vacances, permisos i llicències, és el previst en la normativa vigent en matèria de condicions de treball per al citat personal.

2. La jornada de treball haurà de ser la prevista en la citada normativa per als llocs amb idèntica classificació.
3. El seu horari de treball, atés que no té la condició de burocràtic, s’adaptarà a les característiques dels centres i llocs de treball, i haurà d’ajustar-se a les previsions de l’article 11.2.b Del Decret 175/2006, de 24 de novembre, del Consell, pel qual es regulen les condicions de treball del personal al servei de l’administració del Consell, en la seua nova redacció donada pel Decret 68/2012, de 4 de maig, del Consell (DOCV 07.05.2012).
4. Aquest personal s’acollirà a l’horari del centre docent que per a cada curs escolar haurà d’aprovar-se per la direcció territorial competent i prèvia negociació amb les organitzacions sindicals de conformitat amb la normativa vigent.
5. A aquest personal els seran aplicables les instruccions específiques que es puguen desenvolupar per part de la direcció general competent en matèria de personal docent i de funció pública.

6. PERSONAL DOCENT
6.1. Plantilla de professorat. Restes horàries
1. El procediment per a la determinació de necessitats de llocs de professorat d’ensenyament secundari i professors tècnics de formació professional en centres públics dependents de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, per al curs 2017-2018 es basa en la legislació següent:
a) Llei Orgànica 8/2013, de 9 de desembre, per a la millora de la qualitat educativa (BOE de 10 de desembre) introdueix canvis significatius en l’ESO, el batxillerat i de la formació professional bàsica.
b) Ordre 69/2015 de 25 de juny, de la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport per la qual s’estableixen criteris per a la dotació de plantilles i per a la determinació de condicions de treball del professorat dels centres docents públics que imparteixen ESO, batxillerat i formació professional dependents de la Conselleria competent en matèria d’educació.

c) Decret 87/2015 de 5 de juny (DOGV de 10 de juny) pel qual s’estableix el currículum i desenvolupa l’ordenació general de l’ESO i el batxillerat.
d) Decret 136/2015, de 4 de setembre, del Consell pel qual es modifiquen el Decret 87/2015 de 5 de juny del Consell pel qual s’estableix el currículum i es desenvolupa l’ordenació general de l’educació secundària obligatòria i del batxillerat a la Comunitat Valenciana.

e) Decret 89/2017, de 7 de juliol, del Consell, fixa el nombre màxim d’alumnat i la jornada lectiva del personal docent en els nivells no universitaris regulats per la Llei Orgànica 2/2006, de 3 de maig, d’Educació, en els centres docents no universitaris de la Comunitat Valenciana (DOGV 14.07.2017).
f) Decret 108/2012, de 29 de juny del Consell pel qual es regula la recol·locació i redistribució del personal docent amb destinació definitiva en els centres docents públics no universitaris.
2. La plantilla de llocs de treball dels centres que imparteixen educació secundària obligatòria, batxillerat i formació professional ha de correspondre a:
a) L’assignació d’hores lectives corresponents als grups autoritzats en la planificació educativa, corresponents als cursos de l’ESO, batxillerat i formació professional, incloent-hi així mateix els cicles de formació professional bàsica en el còmput d’hores.
 b) Les hores addicionals de professorat corresponents al pla d’actuació per a la millora, les hores de reforç i desdoblament, segons l’Ordre 69/2015 , les hores de Programes Formatius de Qualificació Bàsica (PFQB), les corresponents a unitats CiL i altres línies d’actuació.

c) Les hores lectives dedicades a les funcions de direcció, coordinació i tutoria que corresponga assignar d’acord amb el que estableix l’Ordre 69/2015.
d) En el cas dels centres integrats públics de formació professional el crèdit horari que corresponga acumular d’acord amb l’Article 15 de l’Ordre 69/2015.
La determinació de les hores esmentades en els apartats a) i b) anteriors es realitzarà en consonància amb les indicacions establides en els articles 17.5, 18.5, 35.5 i 36.5 del Decret 87/2015, especialment en allò que s’ha referit a la disponibilitat de professorat amb destinació definitiva en el centre.
3. Per a determinar la plantilla del professorat del centre es procedirà de la manera següent:
a) Als efectes de l’elaboració dels llocs, en cada centre es comptarà amb la plantilla de funcionaris de carrera definitius que es té assignada com a conseqüència de la resolució definitiva del concurs de trasllats per al curs 2017-2018.
S’assignarà a cada departament la dedicació lectiva corresponent a les hores a què es refereixen els apartats a), b), c) i d), citats anteriorment, d’acord amb les prescripcions establides en el Reial decret 1834/2008, de 8 de novembre, modificat pel Reial decret 665/2015, de 17 de juliol, quant a l’atribució docent de les especialitats dels Cossos Docents; en el Reial decret 860/2010, de 2 de juliol, modificat pel Reial decret 665/2015, de 17 de juliol, quant a les condicions de formació inicial del professorat dels centres privats per a exercir la docència en els ensenyaments d’educació secundària obligatòria o de batxillerat; en els reials decrets pels quals s’estableixen els diversos títols dels cicles formatius de formació professional, en els reials decrets pels quals s’estableixen els títols Bàsics de F.P., a fi d’evitar, sempre que siga possible, el desplaçament del professorat definitiu.

L’assignació a un departament dels mòduls associats als blocs comuns, de formació professional bàsica, dels àmbits dels programes de millora de l’aprenentatge i rendiment (PMAR), del programa de reforç de quart curs de l’ESO (PR4), del programa d’aula compartida (PAC) i altres línies d’actuació, dels mòduls formatius dels Programes Formatius de Qualificació Bàsica i dels àmbits d’educació secundària obligatòria, es realitzarà com si es tractara d’una sola matèria assignada d’acord amb el que preveu el pla d’atenció a la diversitat del centre i preferentment als departaments que tinga professorat amb risc de desplaçament.
Al professorat definitiu se li oferirà la totalitat d’hores atribuïbles als seus departaments existents en el centre, incloent-hi les hores autoritzades per als diversos programes, reforços i desdoblaments a fi d’evitar el seu desplaçament. Si és necessari, podran atribuir-se també per a completar l’horari d’aquest professorat, hores dedicades a l’atenció a la diversitat, de coordinació i direcció. Es podrà completar també amb les hores assumides d’altres departaments, segons el que preveu l’apartat b.2.
No es proposarà el desplaçament de professorat amb destinació definitiva en el centre mentre existisquen hores que puguen ser assumides pel seu departament i que incloses en un altre departament supose l’habilitació d’un nou lloc.
b) Amb caràcter general s’evitaran les restes horàries. No obstant això, si n’hi haguera, es procedirà de la manera següent:
b.1. Quan en el centre el professorat amb destinació definitiva haja completat els seus horaris, i queden restes superiors a 16 hores, es proposarà una plaça vacant per cada 20h lectives, considerant-se l’última resta també de 20h si és de més de 16 h, que haurà de completar-se fins a 20 en la columna d’ajustos.
b.2. Les restes entre 6 i 16 hores, quan siga possible, seran assumides pels diversos departaments, per a completar preferentment l’horari al professorat definitiu amb carència d’hores.
De no ser possible, els temps parcials seran autoritzats pel nombre d’hores reals de docència efectiva que corresponga.
En el programa informàtic es reflectirà l’especialitat que assumeix i la que cedeix hores. El total d’hores lectives assumides per un departament no podrà ser superior a 20, si procedeixen d’una mateixa especialitat. Cas de superar el nombre de 20 hores es crearà un lloc de l’especialitat o àmbit corresponent i la Inspecció proposarà la supressió del lloc que corresponga.
b.3. Les restes inferiors a 6 hores, seran assumits pel corresponent departament, llevat que un altre puga assumir-ho per a completar preferentment l’horari del professorat definitiu amb carència d’hores, per la qual cosa no seran tinguts en compte per a la confecció de llocs.

Una vegada determinada la càrrega horària necessària per a atendre les necessitats educatives del centre per al curs 2017-2018 la Inspecció d’Educació efectuarà la proposta de plantilla a partir del professorat definitiu del centre i una vegada analitzades les propostes i observacions expressades per la direcció del centre.
6.2. Insuficiència o carència d’horari
1. Una vegada comunicada a la direcció dels centres la plantilla assignada i en el cas que algun professor o professora, excepcionalment, puga resultar afectat per falta d’horari, els centres reuniran el personal dels departaments o especialitats que corresponga a fi de determinar qui resulta afectat. En aquestes reunions estarà present, almenys, un integrant de l’equip directiu del centre i s’alçarà acta, ajustada al model corresponent.
Les direccions dels centres docents afectats traslladaran, abans que finalitze el mes de juny, les actes a la direcció territorial d’educació corresponent.
2. En el cas que, aplicant els criteris d’assignació horària als diversos departaments segons allò que s’ha determinat, hi haguera professorat amb carència d’horari de la seua especialitat (menys de 6 hores) i no fóra possible completar-lo, es podrà:
a) Optar per passar a la situació de desplaçat en el lloc que ocupa amb caràcter definitiu, podent optar per la recol·locació provisional en un lloc en el seu propi centre d’una altra especialitat per la qual estiguera habilitat; o bé optar per adquirir la condició de suprimit, i en aquest cas podrà adquirir amb caràcter definitiu un lloc en el seu propi centre d’una altra especialitat per a la qual estiguera habilitat, omplint el corresponent model. Els que no optaren per la recol·locació provisional o definitiva en el seu centre hauran de participar en el procediment d’adjudicació de destinació provisional anual en la localitat, província o comunitat, que es realitzarà telemàticament.
b) Optar per perdre amb caràcter provisional la seua destinació definitiva i adquirir la condició de desplaçat a un altre centre de la localitat, província o comunitat, o bé adquirir la condició de suprimit en el seu centre amb caràcter voluntari, participant en el corresponent procediment d’adjudicació de destinació provisional i anual per a llocs de les seues especialitats, àmbits per als quals estiga habilitat i habilitacions transitòries reconegudes.
3. En cas de no optar voluntàriament per cap de les opcions previstes en l’apartat anterior el funcionari serà desplaçat amb caràcter forçós a un altre centre de la localitat o província per a impartir matèries de les especialitats de què siga titular o àmbits en què estiga habilitat, en aquest cas amb caràcter voluntari.
4. En els supòsits en què haja de determinar-se, entre el professorat funcionari de carrera que ocupe amb caràcter definitiu llocs de treball de la mateixa especialitat, els que són els afectats per carència d’horari, en el cas que ningú opte voluntàriament per accedir a la dita situació, s’aplicaran successivament els criteris següents:

a) Menor temps de serveis efectius com a funcionari de carrera del cos a què pertanga cada funcionari.
b) Menor antiguitat ininterrompuda com definitiu en la plaça.
c) Any més recent d’ingrés en el cos.
d) No pertinença, si és el cas, al cos de catedràtics d’Ensenyament Secundari.
e) Menor puntuació obtinguda en el procediment selectiu a través del qual es va ingressar en el cos o, quan no resulte possible, número més gran de registre personal o de llista.
5. La prioritat per a obtindre la condició de desplaçat en cas que hi haguera més d’un voluntari es determinarà per l’aplicació successiva dels criteris següents:
a) Major temps de serveis efectius com a funcionari de carrera del cos al qual pertanga cada funcionari.
b) Major antiguitat amb destinació definitiva ininterrompuda en la plaça.
c) Any més antic d’ingrés en el cos.
d) La pertinença, si és el cas, al cos de catedràtics d’Ensenyament Secundari.
e) La major puntuació obtinguda en el procediment selectiu d’ingrés en el cos o, quan no resulte possible, menor número de registre personal o de llista.
6. Al personal funcionari del cos de catedràtics d’Ensenyament Secundari, als efectes de determinar els serveis prestats com a funcionari de carrera, se li tindrà en compte el temps de serveis efectius que anteriorment haguera prestat com a funcionari de carrera en el respectiu cos de professors.
7. El professorat adscrit a una especialitat que per insuficiència d’horari imparteix docència en una altra, passarà a formar part dels departaments que corresponguen.
8. Distribució de l’horari. Una vegada determinat el professorat desplaçat o suprimit i el que assumeix hores d’una altra especialitat, per a la distribució de l’horari, entre el professorat definitiu, si no hi ha acord, l’elecció es realitzarà primer entre els que siguen titulars de l’especialitat, d’acord amb l’ordre següent:
1r. Catedràtics d’ensenyament secundari.
2n. Professors d’ensenyament secundari, professors tècnics de formació professional i professors especials d’ITEM.
Dins de cada apartat, la prioritat serà definida per l’antiguitat com a funcionaris de carrera en l’especialitat de pertinença, determinada per l’any d’obtenció de l’especialitat o pel número menor de registre personal o de llista més baix o pel lloc que ocupen en l’orde de nomenament com a funcionaris de carrera.
Una vegada que hagen acabat els anteriors, es realitzarà l’elecció de la resta de professorat, en funció del cos a què pertanguen i sense diferències quant a l’especialitat, aplicant el criteri d’orde anterior.
Quan concórreguen diversos docents amb habilitacions transitòries per a impartir les mateixes matèries, àrees o mòduls s’ordenaran entre ells amb els criteris d’antiguitat establits anteriorment.
9. En el cas que abans de l’inici del curs acadèmic canvien les circumstàncies de carència d’horari en una especialitat, el centre haurà de notificar-ho a la direcció territorial i aquesta al seu torn a la Subdirecció General de Personal Docent pel mateix procediment, amb l’objecte d’oferir-lo al professorat desplaçat o suprimit que haguera manifestat la seua voluntat de retornar al centre d’acord amb el corresponent model. 

10. En el cas que finalment el professor desplaçat o suprimit tornara al seu centre d’origen, per impossibilitat d’assignar-li una altra destinació, la Subdirecció General de Personal Docent emetrà una resolució per la qual se li anul·la la seua condició de desplaçat o suprimit.
11. En el cas que un professor corresponent al cos de professors d’ITEM a extingir de l’especialitat d’Educació Física tinguera un nombre menor d’hores de la seua matèria, li seran assignades per part de la direcció les hores necessàries d’altres tasques per a completar el seu horari.
12. El professorat de Religió que exercisca la docència en més d’un centre de distinta localitat estarà subjecte al règim previst en les disposicions generals de la Conselleria competent en matèria d’educació per les quals es regula el règim aplicable al professorat que presta serveis en més d’un centre docent públic d’ensenyament no universitari de titularitat de la Generalitat.
6.3. Habilitacions transitòries
1. El personal funcionari dels cossos docents previstos en la disposició addicional setena de la LOE afectat per les situacions que impliquen pèrdua definitiva del lloc de treball i el personal funcionari en expectativa de destinació que no dispose de places de la seua especialitat, podrà sol·licitar l’habilitació transitòria d’aquelles especialitats del seu cos de pertinença l’atribució docent del qual incloga les àrees, matèries i mòduls que pot impartir si compleix les condicions de formació establides en la normativa vigent per a impartir docència atenent el que estableix la disposició addicional segona del Decret 108/2012, de 29 de juny, del Consell (DOCV 02.07.2012).
També podrà sol·licitar l’habilitació transitòria qui estant afectat per les situacions que impliquen pèrdua provisional de destinació, no haguera pogut completar el seu horari en el seu centre o en un altre de la mateixa localitat o localitats limítrofes.
2. El procediment que s’ha de seguir per a obtindre habilitació transitòria serà el següent: el personal que considere que reuneix els requisits necessaris, la sol·licitarà a la corresponent direcció territorial competent en matèria d’educació adjuntant la documentació següent:

a) Fotocòpia compulsada del títol acadèmic oficial.
b) Documents justificatius de complir els requisits indicats en l’apartat anterior.
El director o directora territorial, amb un informe previ de la Inspecció d’Educació, dictarà una resolució individualitzada per la qual es reconeixerà o no l’habilitació transitòria sol·licitada.
Contra la dita resolució, la persona interessada podrà presentar recurs d’alçada, en el termini d’un mes des de la seua notificació, davant de l’òrgan competent en matèria de personal docent de la Conselleria competent en matèria d’educació.
Aquestes habilitacions quedaran inscrites en el registre de personal docent creat a aquest efecte.
3. El personal funcionari docent de carrera afectat podrà sol·licitar el reconeixement d’una o diverses habilitacions transitòries dins del seu cos de pertinença i fer valdre les que tinguera reconegudes en els procediments d’adjudicació de destinacions provisionals anuals.
4. Les habilitacions transitòries reconegudes tenen vigència indefinida, excepte renúncia expressa, i en cap cas l’habilitació transitòria podrà donar lloc a l’adjudicació de destinació amb caràcter forçós, que només podrà adjudicar-se per les especialitats de què siga titular.
5. Els funcionaris en expectativa de destinació que tinguen reconeguda una habilitació transitòria i la feren valdre en els procediments d’adjudicació de destinacions provisionals anuals, s’ordenaran, en la dita habilitació transitòria, darrere dels funcionaris de carrera o en pràctiques de la corresponent especialitat, amb prioritat respecte als funcionaris docents interins que si és el cas participen en el procediment.

6. L’habilitació transitòria obtinguda únicament tindrà validesa dins dels procediments regulats en el Decret 108/2012, de 29 de juny, del Consell.
6.4. Docents amb insuficiència d’horari en els dos primers cursos d’ESO  
En la determinació de llocs per part de la Inspecció s’hauran de comptabilitzar les hores totals del centre per especialitat, tot això d’acord amb les equivalències establides, i es dividiran per 20. El resultat proporcionarà el nombre total de necessitats, assignant les primeres 20 hores a l’horari del mestre, si l’1 de setembre estiguera ocupat per professorat amb destinació definitiva, i la resta d’hores a professorat del cos d’Ensenyament Secundari.
El mestre de l’especialitat de Ciències Naturals podrà impartir les matèries de Biologia i Geologia de 1r de l’ESO i Física i Química de 2n de l’ESO, en aplicació del que establix l’article tercer del Reial decret 665/2015, de 17 de juliol.
6.4.1. Prioritat per a determinar els docents amb insuficiència horària
1. Els docents del cos de mestres en l’horari lectiu dels quals no existisca un mínim de 5 hores lectives de la seua especialitat adquiriran la condició de suprimits.
2. En el cas que concórreguen docents del cos de mestres i del cos de professors o catedràtics d’Ensenyament Secundari que estiguen en la mateixa situació de falta d’horari, per a determinar quins mestres han de ser suprimits o quins professors o catedràtics de Secundària han de quedar amb insuficiència horària, en el cas que ningú opte voluntàriament per passar a les dites situacions, tindran preferència per a no ser suprimits en el centre els docents del cos de mestres.

3. Si existiren diversos funcionaris del cos de mestres de la mateixa o diferent especialitat i calguera determinar quin funcionari ha de quedar amb insuficiència horària i, per tant, suprimit, la prioritat serà determinada per la voluntarietat. En cas de desacord, la prioritat per a determinar quin docent queda amb insuficiència horària serà determinada pels criteris següents:
a) Menor antiguitat ininterrompuda com definitiu en la plaça.
b) Menor temps de serveis efectius com a funcionari de carrera del cos a què pertanga cada funcionari.
c) Any més recent d’ingrés en el cos.
d) Menor puntuació obtinguda en el procediment selectiu a través del qual es va ingressar en el cos o, quan no resulte possible, número més gran de registre personal o de llista.
4. Els docents del cos de mestres l’horari lectiu dels quals es trobe en l’interval d’entre 6 i 12 hores lectives amb matèries d’altres especialitats per a les quals estigueren habilitats, hores de reforç, tutories o desdoblaments, no seran objecte de supressió del seu centre, tot i que hauran de completar el seu horari amb altres activitats fins a 20 hores lectives.
6.4.2. Prioritat per a l’elecció d’horaris
1. Una vegada determinada la relació de funcionaris amb destinació definitiva que han de quedar en el centre, per a l’elecció d’horaris, el funcionariat del cos de mestres amb destinació definitiva en els dos primers cursos d’educació secundària obligatòria que no tinga horari complet de la seua especialitat podrà completar el seu horari en el centre de destinació impartint altres matèries dels dits cursos, sempre que dispose de l’habilitació corresponent i existisca un excés horari de la matèria, sense perjudici de la preferència a aquests efectes dels titulars de les especialitats respectives, tant si pertanyen al cos de mestres com als de professors o catedràtics d’Ensenyament Secundari.

2. En el cas que diversos funcionaris del cos de mestres de diferents especialitats no tinguen horari complet de la seua corresponent especialitat, per a determinar la prioritat en l’elecció d’horari s’aplicaran successivament els criteris següents:
a) Major antiguitat amb destinació definitiva ininterrompuda en el centre.
b) Major temps de serveis efectius com a funcionari de carrera del cos.
c) Any més antic d’ingrés en el cos, i dins d’aquest, major puntuació obtinguda en el procediment selectiu a través del qual es va ingressar en el cos o, quan no resulte possible, menor número de registre personal o de llista.
3. En el cas que concórreguen docents del cos de mestres i del cos de professors o catedràtics d’Ensenyament Secundari que estigueren en la mateixa situació de falta d’horari, la prioritat en l’elecció d’horaris serà determinada pels criteris següents:
a) Major temps de serveis efectius com a funcionari de carrera del cos al qual pertanga cada funcionari.
b) Major antiguitat amb destinació definitiva ininterrompuda en la plaça.
c) Any més antic d’ingrés en el cos.
d) La pertinença, si és el cas, al cos de catedràtics d’Ensenyament Secundari.
e) La major puntuació obtinguda en el procediment selectiu d’ingrés en el cos o, quan no resulte possible, menor número de registre personal o de llista.
4. En el cas de no poder completar horari en el seu propi centre, d’acord amb els criteris exposats, els funcionaris del cos de mestres quedaran amb la condició de suprimits.
6.5.Horari
6.5.1.Horari general
1. La distribució i adequació de l’horari del professorat es troba regulada en el bloc II (Horari del personal docent) de l’annex II de l’Ordre de 29 de juny de 1992, de la Conselleria d’Educació (DOGV 15.07.1992), i el Decret 89/2017, de 7 de juliol, del Consell, fixa el nombre màxim d’alumnat i la jornada lectiva del personal docent en els nivells no universitaris regulats per la Llei Orgànica 2/2006, de 3 de maig, d’Educació, en els centres docents no universitaris de la Comunitat Valenciana (DOGV 14.07.2017).
 2. Durant els períodes lectius establits en el calendari escolar vigent, el professorat dedicarà a les activitats del centre 30 hores setmanals, de les quals com a mínim 20 seran lectives, i les restants es distribuiran entre complementàries arreplegades en l’horari individual setmanal i complementàries computades mensualment. Les 7 hores i 30 minuts restants fins a completar la jornada laboral seran de lliure disposició del professorat per a la preparació de classes, el perfeccionament individual o qualsevol altra activitat pedagògica complementària.

3. Durant els períodes laborals no lectius la jornada laboral del professorat estarà dedicada a les activitats que es determinen, entre altres:

a) La realització d’activitats de formació permanent del professorat.

b) L’avaluació de les activitats del curs escolar finalitzat, contingudes en la Programació general anual i en les programacions didàctiques.

c) La programació i planificació del curs escolar següent.
d) L’elaboració i desenvolupament de materials didàctics.
e) La coordinació didàctica dels equips docents del propi centre, i la coordinació amb els equips docents d’altres centres derivada dels plans de transició entre etapes.
f) L’exercici d’activitats i programes d’investigació i innovació educativa.
g) La posada en funcionament de programes d’orientació, reforç o aprofundiment amb l’alumnat que ho requerisca.
h) Altres activitats complementàries, de caràcter pedagògic o de col·laboració en l’organització i el funcionament del centre o amb l’administració educativa.
i) L’aplicació de les proves extraordinàries d’avaluació segons dispose la normativa vigent, la correcció d’aquestes, la seua avaluació, i l’atenció a l’alumnat i els seus representants legals en aquells casos en què sol·liciten aclariments i revisions, o bé haja de resoldre’s un procediment de reclamació de les qualificacions obtingudes o de les decisions de promoció o obtenció del títol que corresponga.
6.5.2. Hores lectives setmanals
1. La part lectiva de la jornada setmanal del personal docent que imparteix els ensenyaments d’educació secundària obligatòria, batxillerat i cicles formatius de formació professional serà de 20 hores, sense perjudici de les situacions de reducció de jornada previstes en la normativa vigent. En conseqüència, els horaris lectius del professorat seran, amb caràcter general, de 20 hores lectives setmanals, distribuïdes de dilluns a divendres amb un mínim de dues hores lectives diàries i un màxim de cinc. El règim de compensació amb hores complementàries serà com a màxim d’una hora complementària per cada període lectiu, i únicament podrà computar-se a partir dels mínims establits per la normativa vigent.
2. Les hores lectives setmanals són les següents:
a) Les corresponents als respectius currículums d’educació secundària obligatòria, batxillerat i cicles formatius de formació professional.

b) Hores de tutoria.
c) Hores de reforç en educació secundària obligatòria.
d) Hores de desdoblaments en educació secundària obligatòria.
e) Hores de programes per al programa d’actuació per a la millora (PAM) i altres línies d’actuació.
f) Hores de coordinació.
g) Hores dedicades a les funcions directives i altres coordinacions.

h) Hores de repàs de matèries pendents de primer curs de batxillerat.

i) Hora per desplaçament del professorat itinerant, si és el cas.
6.5.3. Hores complementàries setmanals: fins a 5 hores
Les hores complementàries setmanals són les següents:
1. Hores de guàrdia; fins a tres períodes horaris. Correspon al professor o professora de guàrdia:
a) Atendre els grups d’alumnat que es troben sense professor o professora i orientar les seues activitats.
b) Vetlar per l’orde i el bon funcionament del centre durant l’horari lectiu de l’alumnat i durant els esplais.
c) Anotar en el comunicat corresponent, en finalitzar el període de guàrdia, les absències del professorat així com qualsevol altra incidència que haja pogut produir-se.
2. Hores complementàries de tutoria. Els tutors i tutores hauran de dedicar també dues hores complementàries setmanals, una vegada cobertes les hores de guàrdia i guàrdia d’esplai, una per a l’atenció a representants legals de l’alumnat, i una altra de col·laboració amb la direcció d’estudis o amb el departament d’orientació.
3. Reunions del departament didàctic, en el cas de departaments amb més d’un membre: una hora setmanal que pot agrupar-se quinzenalment per a reunions de major duració.
4. Organització d’activitats esportives, culturals, preparació de pràctiques de laboratori, manteniment de tallers, arxiu i preparació de materials didàctics.
5. Atenció a la biblioteca.
6. Hores per desplaçament del professorat itinerant.
6.5.4. Hores complementàries de còmput mensual: 5 hores
Les hores complementàries de còmput mensual són les següents:
1. Assistència a reunions de claustre.
2. Assistència a reunions de consell escolar dels professors i professores que en siguen membres.
3. Assistència a les sessions d’avaluació.
4. Assessorament lingüístic al centre respecte dels programes lingüístics i/o la impartició de cursos per a la millora de la competència lingüística i professional en valencià i en llengües estrangeres al professorat.
5. Organització, amb l’assessorament del departament d’orientació i sota la coordinació de la direcció d’estudis, de les activitats d’orientació general de l’alumnat de segon curs de batxillerat amb la finalitat d’ajudar-los a perfilar l’elecció dels estudis de l’educació superior.

6. Participació en activitats de formació incloses en el pla de formació del professorat convocades i autoritzades per la conselleria competent en matèria d’educació.
7. Qualsevol altra activitat que redunde en benefici del centre, autoritzada per la direcció del centre i no inclosa en les anteriorment esmentades.
6.5.5. Hores de preparació de classes i perfeccionament: 7.30 hores.

D’acord amb l’Ordre de 29 de juny de 1992, les 7 hores i 30 minuts restants fins a completar la jornada laboral seran de lliure disposició del professorat per a la preparació de classes, el perfeccionament individual o qualsevol altra activitat pedagògica complementària.
6.6. Elaboració dels horaris
6.6.1. Regulació
1. L’elaboració dels horaris es troba regulada en el bloc II (Horari del personal docent) de l’annex II de l’Ordre de 29 de juny de 1992, de la Conselleria d’Educació (DOGV 15.07.1992), i el Decret 89/2017, de 7 de juliol, del Consell, fixa el nombre màxim d’alumnat i la jornada lectiva del personal docent en els nivells no universitaris regulats per la Llei Orgànica 2/2006, de 3 de maig, d’Educació, en els centres docents no universitaris de la Comunitat Valenciana (DOGV 14.07.2017).
2. El professorat que complete el seu horari en un altre centre diferent del de la seua adscripció, el professorat itinerant i aquell que ocupe un lloc compartit en un altre centre diferent del de la seua adscripció complirà, en cada un dels centres, la part proporcional de l’horari complementari setmanal d’obligada permanència i complementari mensual en el centre, d’acord amb els criteris que la direcció d’estudis o, en cas de desacord, la Inspecció d’Educació determine, excepte les hores complementàries corresponents als desplaçaments, que seran computades per a la realització d’aquests. Aquest horari complementari es destinarà, entre altres, als efectes de participar en les sessions d’avaluació, en la celebració de claustres de professors i en les sessions de coordinació relacionades amb les seues funcions.
6.6.2. Distribució de torns, matèries i cursos. Ordre d’elecció entre el professorat
1. Una vegada determinat el nombre de grups i els programes autoritzats dels distints nivells educatius, la direcció d’estudis comunicarà als caps de departament, en el claustre que se celebre a aquest efecte, les dades següents: nombre de grups, nombre d’hores lectives setmanals assignades a cada departament, amb indicació expressa de les hores/especialitat que s’impartiran en valencià i les que s’impartiran en castellà.
2. Posteriorment es procedirà a la distribució de torns, assignatures i cursos de la forma establida a continuació. Els caps de departament reuniran el professorat definitiu que en forma part i el professorat que ha obtingut destinació definitiva en l’últim concurs de trasllats i traslladaran l’assignació horària atribuïda a cada professor i professora a la direcció d’estudis, així com les hores que no hagen sigut assumides pel departament o bé la falta de càrrega horària que afecte un o més membres del departament.
3. El departament començarà la distribució de l’horari entre els seus components atribuint les hores curriculars corresponents als grups la llengua base dels quals siga el valencià, segons el programa lingüístic que aplique el centre i la capacitació del professorat, i a continuació la resta d’hores assignades al departament.
4. En efectuar el repartiment horari entre el professorat definitiu, en el cas que hi haja excés d’hores lectives en el departament i abans de traslladar l’excés horari a la direcció d’estudis, s’aplicaran els criteris següents:
a) S’adjudicaran totes les tutories possibles.
b) S’adjudicaran totes les hores dels diferents programes que el centre tinga autoritzats, entre el professorat definitiu. 
c) S’adjudicaran totes les hores possibles de reforços, desdoblaments i repassos entre el professorat definitiu.
d) En els instituts d’Educació Secundària amb més d’un torn s’agruparan les restes horàries en un torn, i si això no és possible s’agruparan en dos torns, amb indicació de les hores de nocturn.
5. En el cas que no hi haja acord per a l’elecció de torns i grups per part del professorat, s’aplicarà el que estableix l’apartat 2.1 i 2.2 de l’annex II de l’Ordre de 29 de juny de 1992, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència relatiu a la distribució i orde d’elecció.

6. La direcció d’estudis incorporarà a cada horari personal les hores complementàries setmanals corresponents a guàrdies, tutories amb els representants legals de l’alumnat, reunió de departament, desplaçaments per itinerància, etc., fins a completar les 25 hores d’obligada permanència en el centre. La direcció d’estudis elaborarà els horaris setmanals del professorat seguint els criteris adoptats pel claustre de professorat i els incorporarà a la PGA, que serà objecte d’informe pel claustre de professorat i pel consell escolar.
7. En cap cas, les preferències horàries del professorat comportaran perjudici o incompliment dels criteris pedagògics per a l’elaboració dels horaris de l’alumnat que figuren en l’apartat 2.2 d’aquest annex.

8. En la configuració i distribució d’horaris lectius haurà de tindre’s en compte el professorat que, per qualsevol circumstància, retornara al seu centre de destinació amb anterioritat a l’inici del curs.
6.6.3. Horari de l’equip directiu.
Mentre el centre estiga obert, hi haurà, almenys, un membre de l’equip directiu.
6.6.4. Horari del professorat d’Orientació Educativa
1. En tots els centres d’Educació Secundària que tinguen 8 o més unitats es dotarà un lloc de l’especialitat d’Orientació Educativa. Els centres que escolaritzen un nombre més gran de 700 alumnes veuran incrementada la plantilla en un segon orientador.
2. La jornada laboral d’aquest professorat és de 37 hores i 30 minuts setmanals.
3. Durant els períodes lectius establits en el calendari escolar vigent, dedicaran a les activitats del centre 30 hores setmanals, de les quals 25 seran arreplegades en l’horari individual setmanal, i 5 seran hores complementàries computades mensualment.
4. Les 25 hores setmanals d’obligada permanència en el centre seran distribuïdes de la manera següent:
a) Vint hores setmanals d’atenció directa al centre, que es podran distribuir entre les atribucions següents:
a.1) Coordinació i implementació de l’avaluació psicopedagògica de l’alumnat que puga presentar necessitats específiques de suport educatiu, preferentment de l’alumnat amb necessitats educatives especials, i elaboració del corresponent informe psicopedagògic.

a.2) Coordinació de la planificació, desenvolupament, avaluació i seguiment d’adaptacions d’accés al currículum, adaptacions curriculars, programes específics, així com de qualssevol altres mesures d’atenció a la diversitat previstes en el Projecte educatiu del centre.
a.3) Assessorament i atenció psicopedagògica a l’alumnat en aspectes relacionats amb el seu desenvolupament personal, trajectòria acadèmica, processos de transició entre etapes i la seua incorporació al món laboral.
a.4) Col·laboració amb la direcció d’estudis i amb els tutors i les tutores, en el desenvolupament i seguiment del pla d’acció tutorial i del pla d’orientació educativa, psicopedagògica i professional.
a.5) Col·laboració amb els tutors i les tutores en activitats d’orientació.
b) Una o dues hores de guàrdia.
c) Tres o quatre hores setmanals d’assessorament psicopedagògic a la comunitat educativa:
c.1) Assessorament als òrgans de govern, a la comissió de coordinació pedagògica i als departaments didàctics, per a l’elaboració i desenvolupament del Projecte educatiu, de les concrecions dels currículums i de les programacions didàctiques, així com per a l’avaluació del funcionament i de les activitats de l’institut.
c.2) Assessorament al professorat, per a la detecció i prevenció de problemes d’aprenentatge i d’adaptació; per al disseny i l’aplicació de mesures educatives complementàries i de reforç, així com de les adaptacions curriculars i de les altres mesures d’atenció a la diversitat.

c.3) Assessorament a mares i pares.
d) Les cinc hores complementàries, computades mensualment, les dedicarà a les activitats següents:
d.1) Assistència a reunions de claustre.
d.2) Assistència, si és el cas, a reunions del consell escolar.
d.3) Assistència a sessions d’avaluació de l’alumnat.
e) Les 7 hores i mitja restants fins a completar la jornada es destinaran a la preparació de la seua activitat específica i al perfeccionament individual.
5. Les hores d’obligada permanència en el centre seran assignades per la direcció d’estudis en la confecció dels horaris de l’institut, d’acord amb els criteris següents:
a) Haurà de romandre en el centre 5 hores diàries com a màxim i 2 com a mínim, de dilluns a divendres, dins de l’horari lectiu que tinga aprovat el centre.
b) S’assignaran hores en tots els torns de l’institut.
c) En el cas que algun professor o professora tinga assignada alguna funció directiva, s’aplicaran a les hores d’atenció directa al centre els criteris que figuren en aquesta resolució respecte a l’horari de l’equip directiu.
d) D’acord amb les característiques de cada institut i amb les necessitats del seu alumnat, es podrà variar la distribució entre les hores dedicades a la intervenció directa en el centre, i les dedicades a l’assessorament psicopedagògic a la comunitat educativa.
6. Les hores d’obligada permanència en el centre es consignaran en horaris individuals, visats per la direcció del centre i amb el coneixement del professor o professora.
6.7. Compliment de l’horari
1. El compliment de l’horari per part del professorat es troba regulat en el bloc II (Horari del personal docent) de l’annex II de l’Ordre de 29 de juny de 1992, de la Conselleria d’Educació (DOGV 15.07.1992).

2. En cas de previsió de falta d’assistència, el docent facilitarà amb caràcter previ el material i orientacions específiques per a l’alumnat afectat a la direcció de departament i, si és el cas, a la direcció d’estudis.

3. De conformitat amb el que disposa el Decret 96/2014, de 13 de juny, del Consell, pel qual es determinen les condicions del règim d’absències al treball per malaltia o accident que no donen lloc a deducció de retribucions, els dies d’absència al treball que superen el nombre de 4 al llarg de l’any natural, i sempre que estiguen motivades per malaltia o accident i que no donen lloc a una situació d’incapacitat temporal, comportaran la mateixa deducció de retribucions del 50 % prevista per als 3 primers dies d’absència per incapacitat temporal, siga quin siga el temps de prestació del servei.
El descompte en nòmina no serà aplicable a quatre dies d’absències al llarg de l’any natural, de les quals només tres podran tindre lloc en dies consecutius. Quan existisquen successius nomenaments temporals, els 4 dies seran pel conjunt de l’any i no per cada un dels nomenaments.

6.8. Atribució docent del professorat d’educació secundària obligatòria i batxillerat
1. Pel que fa a les assignatures troncals i específiques d’educació secundària obligatòria i de batxillerat, caldrà ajustar-se al que disposa tant el Reial decret 1834/2008, de 8 de novembre, pel qual es defineixen les condicions de formació per a l’exercici de la docència en l’educació secundària obligatòria, el batxillerat, la formació professional i els ensenyaments de règim especial i s’estableixen les especialitats dels cossos docents d’Ensenyament Secundari (BOE 28.11.2008), com en la seua modificació donada en el Reial decret 665/2015, de 17 de juliol, pel qual es desenrotllen determinades disposicions relatives a l’exercici de la docència en l’educació secundària obligatòria, el batxillerat, la formació professional i els ensenyaments de règim especial, a la formació inicial del professorat i a les especialitats dels cossos docents d’Ensenyament Secundari.
2. En el batxillerat, el Reial decret 1834/2008, de 8 de novembre, com la seua modificació donada en el Reial decret 665/2015, de 17 de juliol, i la disposició addicional sisena de l’Ordre de 19 de juny de 2009, de la Conselleria d’Educació, per la qual es regula l’organització i el funcionament del batxillerat diürn, nocturn i a distància a la Comunitat Valenciana.
3. Quant a l’atribució docent de les assignatures de lliure configuració autonòmica d’educació secundària obligatòria,
a) Caldrà ajustar-se al que disposa la modificació del Reial decret 1834/2008 donada en el Reial decret 665/2015 per a aquelles matèries específiques que es cursen dins del bloc de lliure configuració autonòmica d’educació secundària obligatòria.
b) L’assignatura de lliure configuració autonòmica de primer curs denominada Reforç Instrumental serà impartida indistintament pel professorat de les especialitats de Valencià: Llengua i Literatura; Llengua Castellana i Literatura, i Matemàtiques.
4. El personal docent del cos de mestres que ocupa amb caràcter definitiu llocs docents en instituts d’Educació Secundària podrà impartir totes les matèries d’un àmbit en el primer curs de l’educació secundària obligatòria, sempre que dispose de l’habilitació corresponent per a impartir alguna de les matèries de l’àmbit en el seu centre de destinació.

5. El personal docent del cos de professors d’Ensenyament Secundari que ocupa llocs docents en instituts d’Educació Secundària podrà impartir totes les matèries d’un àmbit en el primer curs de l’Educació Secundari Obligatòria, sempre que dispose de l’habilitació corresponent per a impartir alguna de les matèries de l’àmbit en el seu centre de destinació.
6.9. Substitució de docents
1. S’actuarà d’acord amb el que es disposa en la Resolució de 21 de desembre de 2015, del director general de Centres i Personal Docent, per la qual s’acorda la publicació de l’addenda subscrita per la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport i les organitzacions sindicals, per la qual es modifica el sistema de provisió de llocs de treball en règim d’interinitat, aprovat per la Resolució de 26 de novembre de 2010 (DOCV 31.12.2015), i en les instruccions que la despleguen.
2. Els centres docents han de vetlar perquè les absències dels docents queden degudament registrades en l’aplicació informàtica corresponent (ITACA) des del primer dia d’absència indicant-ne les causes.

6.10. Prevenció de riscos laborals en el sector docent
Atenent l’article 25 de la Llei 31/1995, de 8 de novembre, de prevenció de riscos laborals, per a garantir la protecció dels treballadors i les treballadores sensibles a determinats riscos recomanada en els informes medicolaborals sobre adaptació del lloc de treball emesos pels metges de medicina del treball del Servei de Prevenció de Riscos Laborals de l’Institut Valencià de Seguretat i Salut en el Treball (INVASSAT), caldrà ajustar-se al següent:
1. L’informe mèdic serà remés per l’INVASSAT a la Subdirecció General de Personal Docent i a l’interessat o a la interessada.
2. El docent o la docent ho comunicarà a la direcció del seu centre de treball.
3. Quan l’informe faça referència a canvi d’adscripció de destinació, canvi d’especialitat d’entre les seues especialitats reconegudes en el seu mateix centre o a l’adequació d’horari i/o jornada, per part de l’òrgan competent en matèria de personal docent o de la direcció del centre, segons la distribució competencial, es procurarà adaptar allò que corresponga a l’informe de l’INVASSAT.
4. Quan l’informe determine que el docent ha d’usar de forma habitual un material del qual el centre ja dispose, aquest ho posarà a disposició del docent.
5. Quan el centre dispose del dit material però aquest es trobe ubicat en una aula, el docent haurà d’impartir docència prioritàriament en la dita aula.
6. Quan l’informe determine que el docent ha d’usar de forma habitual un equip d’amplificació vocal portàtil, la direcció del centre educatiu ho notificarà a la Subdirecció General de Personal Docent, que comprovarà la situació jurídica del dit docent, destinació, etc. Aquesta unitat realitzarà els tràmits de contractació oportuns i ho enviarà al centre per a ús exclusiu del docent mentre romanga en el dit centre de treball. Quan el docent canvie de lloc de treball a un altre centre educatiu, la direcció del centre ho notificarà a la Direcció General de Centres i Personal Docent perquè es produïsca el trasllat del material deixant-ne constància.
7. Als efectes de facilitar les actuacions, les delegades i delegats de prevenció de riscos laborals, disposaran de quatre hores setmanals, dues de les quals seran lectives.

7. ENSENYAMENTS
7.1. Educació secundària obligatòria
El currículum serà el que es disposa en el Decret 87/2015, de 5 de juny, del Consell, pel qual s’estableix el currículum i es desenvolupa l’ordenació general de l’educació secundària obligatòria i del batxillerat a la Comunitat Valenciana, i en el Decret 136/2015, de 4 de setembre, pel qual es modifica el Decret 87/2015.
7.1.1. Avaluació i titulació
1. Pel que fa a l’avaluació i titulació de l’alumnat, així com a l’avaluació dels processos d’ensenyament, caldrà ajustar-se a l’orde per la qual es regula l’avaluació en educació secundària obligatòria i batxillerat que es publicarà durant el primer trimestre del curs 2017-2018, així com el que disposa:
a) El Reial decret 562/2017, de 2 de juny, per el qual es regulen les condicions per a l’obtenció dels títols de Graduat en educació secundària obligatòria i de Batxiller, d’acord amb el disposat en el Reial Decret-Llei 5/2016, de 9 de desembre, de mesures urgents per a l’ampliació del calendari d’implantació de la Llei Orgànica 8/2013, de 9 de desembre, per a la millora de la qualitat educativa.
b) El Reial Decret-Llei 5/2016, de 9 de desembre, de mesures urgents per a l’ampliació del calendari d’implantació de la Llei Orgànica 8/2013, de 9 de desembre, per a la millora de la qualitat educativa.

c) El Decret 87/2015, de 5 de juny, del Consell, pel qual estableix el currículum i es desenvolupa l’ordenació general de l’educació secundària obligatòria i del batxillerat a la Comunitat Valenciana.
d) El Decret 136/2015, de 4 de setembre, del Consell, pel qual es modifica el Decret 87/2015, de 5 de juny, del Consell, pel qual s’estableix el currículum i es desenvolupa l’ordenació general de l’educació secundària obligatòria i del batxillerat a la Comunitat Valenciana.

e) L’Ordre ECD/65/2015, de 21 de gener, per la qual es descriuen les relacions entre les competències, els continguts i els criteris d’avaluació de l’educació primària, l’educació secundària obligatòria i el batxillerat.
2. Respecte al programa de millora de l’aprenentatge i del rendiment (PMAR), al programa de reforç de 4t d’ESO (PR4), i al programa d’aula compartida (PAC), l’avaluació es realitzarà segons el que es preveu en l’article 30, apartats 8 i 9, del Decret 87/2015, així com en la normativa específica elaborada per la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport a aquest efecte.
3. Tots els alumnes que cursen ensenyaments d’educació secundària obligatòria disposaran dels documents oficials d’avaluació previstos en la disposició addicional sisena del Reial decret 1105/2014.
Per al seu ompliment, les secretaries dels centres s’atindran al que disposa la Resolució de 5 de març de 2008, de la Direcció General d’Ordenació i Centres Docents, per la qual es dicten instruccions per a formalitzar els documents bàsics d’avaluació i s’estableix el procediment de sol·licitud d’assignació del número d’historial acadèmic per a educació primària i educació secundària obligatòria (DOCV 14.03.2008), i al que es dispose en la normativa específica elaborada per la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport a aquest efecte.

4. En el cas de mobilitat d’alumnat que haja cursat amb anterioritat ensenyaments regulats segons la Llei Orgànica 2/2006, de 3 de maig, d’Educació, i que s’escolaritze a la Comunitat Valenciana procedent d’una altra comunitat autònoma, es regularitzarà el seu expedient acadèmic als efectes de determinar el curs en què s’escolaritzarà i les matèries superades amb anterioritat, prenent com a referència la normativa bàsica continguda en el Reial decret 1631/2006, de 29 de desembre, pel qual s’estableixen els ensenyaments mínims corresponents a l’educació secundària obligatòria (BOE 05.01.2007). Així mateix, i com a conseqüència de la implantació de la Llei Orgànica 8/2013, de 9 de desembre, en la regularització de l’expedient caldrà ajustar-se al que disposa l’annex de l’Ordre ECD/462/2016, de 31 de març, per la qual es regula el procediment d’incorporació de l’alumnat a un curs d’educació secundària obligatòria o de batxillerat del sistema educatiu definit per la Llei Orgànica 8/2013, de 9 de desembre, per a la millora de la qualitat educativa, amb matèries no superades del currículum anterior a la seua implantació.
5. Fins a l’entrada en vigor de la normativa resultant del Pacte d’Estat social i polític per l’educació, l’avaluació que regula l’article 29 de la Llei Orgànica 2/2006, de 3 de maig, es considera mostral i té finalitat diagnòstica. S’ha d’avaluar el grau d’adquisició de la competència matemàtica, la competència lingüística i la competència social i cívica, tenint com a referència principal les matèries generals del bloc de les assignatures troncals cursades en quart d’educació secundària obligatòria. Aquesta avaluació no té efectes acadèmics.

6. Per a l’alumnat a qui se li realitze una adaptació curricular individual significativa, l’avaluació i la promoció prendran com a referent els criteris d’avaluació fixats en les dites adaptacions. No obstant això, als efectes d’obtenció del títol de Graduat en Educació Secundària Obligatòria, únicament podran ser proposats els alumnes que en acabar l’educació secundària obligatòria hagen aconseguit les competències bàsiques i els objectius de l’etapa.
7. L’alumne o alumna que, durant la sessió final d’avaluació ordinària de 4t curs d’ESO, haja obtingut una avaluació positiva en totes les matèries, o en la sessió final d’avaluació extraordinària haja obtingut una avaluació positiva, bé en totes les matèries, o bé negativa en un màxim de dues, sempre que aquestes no siguen de forma simultània les matèries de Valencià: Llengua i Literatura, Llengua Castellana i Literatura i Matemàtiques (Matemàtiques, Matemàtiques Orientades als Ensenyaments Acadèmics o Matemàtiques Orientades als Ensenyaments Aplicats), podrà obtindre el títol de Graduat en Educació Secundària Obligatòria.
Per a aquests efectes, es tindran en compte les consideracions següents:
a) Les matèries amb la mateixa denominació en diferents cursos de l’educació secundària obligatòria es consideraran com a matèries distintes.
b) Sense perjudici de l’anterior, per a obtindre el títol serà precís que l’equip docent considere que l’alumne o alumna ha assolit els objectius de l’etapa i ha adquirit les competències corresponents.
8. Continguts i vies acadèmiques del títol de Graduat en Educació Secundària Obligatòria.
En el títol de Graduat en Educació Secundària Obligatòria es farà constar la qualificació final de l’etapa resultant de la nota mitjana obtinguda d’acord amb el càlcul numèric que s’indica a continuació, sense necessitat d’indicar la via, ensenyaments acadèmics o ensenyaments aplicats, cursada per l’alumnat en 4t d’ESO.
Segons el Reial decret 562/2017, de 2 de juny, la qualificació final de l’etapa d’educació secundària obligatòria serà la mitjana aritmètica de les qualificacions numèriques obtingudes en cadascuna de les matèries cursades en educació secundària obligatòria, expressada en una escala d’1 a 10 amb dos decimals, arredonida a la centèsima més pròxima i, en cas d’equidistància, a la superior, excepció feta dels casos de l’alumnat d’incorporació tardana al sistema educatiu valencià o procedent de sistemes educatius estrangers i de l’alumnat que ha cursat un programa de la millora de l’aprenentatge i del rendiment o un cicle de formació professional bàsica, en què s’aplicarà el que determina l’apartat següent.

9. Els títols de Graduat en educació secundària obligatòria expedits d’acord amb el que disposen aquestes instruccions permetran accedir indistintament a qualsevol dels ensenyaments postobligatoris arreplegats en l’article 3.4 de la Llei Orgànica 2/2006, de 3 de maig.

10. Obtenció i càlcul de la nota mitjana del títol de Graduat en Educació Secundària Obligatòria per part de l’alumnat d’incorporació tardana, procedent de sistemes educatius estrangers o que cursa programes específics.
a) L’alumnat incorporat tardanament al sistema educatiu valencià o provinent d’estudis realitzats en algun sistema educatiu estranger, que no haja cursat en la seua totalitat l’educació secundària obligatòria en el sistema educatiu de l’Estat espanyol, obtindrà el títol de Graduat en Educació Secundària Obligatòria d’acord amb les qualificacions consignades en l’etapa únicament en les matèries cursades en el nostre sistema educatiu i el càlcul numèric de la nota mitjana de l’etapa es farà a partir de la mitjana resultant d’aquestes qualificacions, sense perjudici d’allò establit sobre aquesta qüestió en acords o convenis internacionals.

b) L’alumnat que finalitze l’educació secundària obligatòria després d’haver cursat un programa de millora de l’aprenentatge i del rendiment obtindrà el títol de Graduat en Educació Secundària Obligatòria d’acord amb les qualificacions consignades en l’etapa i el càlcul numèric de la nota mitjana d’aquesta etapa es farà sense tenir en compte les qualificacions obtingudes en matèries que no haguera superat abans de la data de la seua incorporació al programa, sempre que aquestes matèries estigueren incloses en algun dels àmbits previstos en l’article 19.3 del Reial decret 1105/2014, i l’alumne o alumna haguera superat aquest àmbit. En cas contrari, totes les matèries que no tinguera aprovades entrarien en la mitjana.
c) L’alumnat que, havent obtingut avaluació positiva en tots els àmbits i, en el seu cas, en les unitats formatives d’un cicle de formació professional bàsica, obtinga un títol de formació professional bàsica, podrà obtindre el títol de Graduat en Educació Secundària Obligatòria, sempre que, en l’avaluació final del cicle formatiu, l’equip docent avaluador considere que aquest alumne o alumna ha aconseguit els objectius de l’educació secundària obligatòria i ha assolit les competències clau corresponents. En aquest cas, la qualificació final de l’etapa serà la nota mitjana obtinguda en els mòduls associats als blocs comuns previstos en l’article 42.4 de la Llei Orgànica 2/2006.

11. L’alumnat que, havent finalitzat l’educació secundària obligatòria i no havent obtingut el títol de Graduat en Educació Secundària Obligatòria, tinga d’un màxim de cinc matèries pendents de qualificació positiva en l’etapa i haja complit, amb caràcter general, 18 anys d’edat l’any natural en què va finalitzar la seua permanència en la dita etapa, podrà realitzar en el curs 2017-2018 la prova extraordinària regulada en l’Ordre 19 de novembre de 2009, de la Conselleria d’Educació, per la qual es regula la convocatòria anual i el procediment per a la realització de la prova extraordinària per a aconseguir el títol de Graduat en Educació Secundària Obligatòria pels alumnes i les alumnes que no l’hagen obtingut en finalitzar l’etapa (DOCV 10.12.2009).

Aquestes proves extraordinàries també seran aplicables en el curs 2017-2018 per a l’alumnat que haguera cursat el programa de diversificació curricular en educació secundària obligatòria, així com per a l’alumnat que haguera cursat el segon nivell d’un programa de qualificació professional inicial, per als quals existiran proves independents i diferenciades per a avaluar els respectius àmbits, tot això en els termes que estableix la nova redacció de l’article 6.3 de l’Ordre 19 de novembre de 2009, donada per l’Ordre 60/2010, de 5 de juny, de la Conselleria d’Educació, per la qual es modifica l’Ordre de 19 de maig de 2008, de la Conselleria d’Educació, per la qual es regulen els programes de qualificació professional inicial a la Comunitat Valenciana, i l’Ordre de 19 de novembre de 2009, de la Conselleria d’Educació, per la qual es regula la convocatòria anual i el procediment per a la realització de la prova extraordinària per a aconseguir el títol de Graduat en Educació Secundària Obligatòria pels alumnes que no l’hagen obtingut en finalitzar l’etapa (DOCV 11.06.2010).

12. Per a l’alumnat que obtinga el títol de Graduat en Educació Secundària Obligatòria, el càlcul de la nota mitjana als efectes d’admissió en altres ensenyaments es realitzarà d’acord amb les indicacions següents:
a) Alumnat que obtinga el títol de Graduat en Educació Secundària Obligatòria mitjançant la superació de les matèries en els quatre cursos de l’etapa, o bé siga proposat amb una o dues matèries amb avaluació negativa i, excepcionalment, tres.
El càlcul de la nota mitjana de l’etapa es realitzarà d’acord amb el que disposa l’article 41.9 de l’Ordre 7/2016, de 19 d’abril, de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula el procediment d’admissió de l’alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics de la Comunitat Valenciana que imparteixen ensenyaments d’educació infantil, educació primària, educació secundària obligatòria i batxillerat, de manera que serà la mitjana aritmètica de les qualificacions de totes les matèries cursades per l’alumnat, llevat de les excepcions establides en l’epígraf c, expressada amb una aproximació de dos decimals mitjançant arredoniment.
Es considerarà als efectes de càlcul l’última qualificació obtinguda en cada matèria de cada un dels cursos.
Quan l’alumne o alumna haguera realitzat algun curs de l’etapa en un sistema educatiu estranger però haguera obtingut el títol segons l’ordenació de la Llei Orgànica 2/2006, o segons la legislació anterior del sistema educatiu espanyol, únicament es computaran per al càlcul de la nota mitjana aquelles qualificacions obtingudes en les matèries cursades per l’alumnat segons l’ordenació del sistema educatiu espanyol.

En el cas d’alumnat que haja sigut proposat per a l’obtenció del títol amb una o dues matèries amb avaluació negativa i, excepcionalment, tres, caldrà tindre en compte que la normativa vigent prescriu el càlcul de la nota mitjana sobre la totalitat de matèries o àmbits cursats. Per tant, s’hauran d’incloure en el còmput tant les matèries superades com les matèries no superades.
b) Alumnat que haja obtingut el títol de Graduat en Educació Secundària Obligatòria a través de la superació d’un programa de formació professional bàsica durant el curs 2017-2018.
Fins a l’entrada en vigor de la normativa resultant del Pacte d’estat social i polític per l’educació, els alumnes que obtinguen un títol de formació professional bàsica poden obtindre el títol d’educació secundària obligatòria, sempre que, en l’avaluació final del cicle formatiu, l’equip docent considere que han assolit els objectius de l’educació secundària obligatòria i adquirit les competències corresponents.

Als efectes de l’accés a cicles formatius de grau mitjà, la nota mitjana de l’alumnat que haja obtingut el títol de Graduat d’Educació Secundària Obligatòria, s’obtindrà calculant la mitjana obtinguda en els mòduls associats als blocs comuns previstos en l’article 42.4 de la Llei Orgànica 2/2006, de 3 de maig, d’Educació.
Per a l’accés a batxillerat, el càlcul de la nota mitjana de l’etapa es realitzarà d’acord amb el que disposa l’article 41.9 de l’Ordre 7/2016, de 19 d’abril, de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, de manera que serà la mitjana aritmètica de les qualificacions de totes les matèries, mòduls o àmbits cursats per l’alumnat, llevat de les excepcions establides en l’epígraf c, expressada amb una aproximació de dos decimals mitjançant arredoniment. En aquest cas, cabrà entendre els mòduls de formació professional bàsica com assimilats a les matèries o àmbits a què es refereix l’article 41.9 de l’Ordre 7/2016. Es considerarà als efectes de càlcul l’última qualificació obtinguda en cada matèria, àmbit o mòdul de cada un dels cursos o nivells.

c) Queden exceptuades de ser incloses als efectes del càlcul de la nota mitjana les qualificacions de les següents matèries, en els casos que es concreten:
1. Religió, de conformitat amb el que disposa l’apartat 7 de la disposició addicional segona del Reial decret 1631/2006, de 29 de desembre, pel qual s’estableixen els ensenyaments mínims corresponents a l’educació secundària obligatòria, únicament per als cursos l’ordenació dels quals va estar regulada per la Llei Orgànica 2/2006, de 3 de maig.

2. Música, matèries optatives, matèries del bloc d’assignatures de lliure configuració autonòmica i matèries del bloc d’assignatures específiques que hagen sigut convalidades d’acord amb la normativa vigent i per a les que s’haja consignat l’expressió de qualificació «convalidat/a» en els documents oficials d’avaluació.
3. Educació Física i Valencià, quan s’haja concedit l’exempció de qualificació d’acord amb la normativa vigent i s’haja consignat l’expressió «exempt/a» en els documents oficials d’avaluació.

d) A l’alumnat que s’incorpore al sistema educatiu espanyol en un centre de la Comunitat Valenciana des d’un altre sistema educatiu estranger, li serà aplicable la instrucció 10a continguda en la Resolució de 29 d’abril de 2010, de la Secretaria d’Estat d’Educació i Formació Professional, per la qual s’estableixen les instruccions per al càlcul de la nota mitjana que ha de figurar en les credencials de convalidació i homologació d’estudis i títols estrangers amb el Batxiller espanyol (BOE 08.05.2010).
e) En els casos en què els estudis s’hagen cursat totalment o parcialment segons una legislació anterior a la Llei Orgànica 2/2006, als efectes del càlcul de la nota mitjana es consideraran les qualificacions de les matèries corresponents als cursos equivalents entre l’ordenació actual del sistema educatiu i la vigent en el moment en què l’alumne o alumna va cursar els seus estudis, segons allò que s’ha indicat per la normativa bàsica. Conforme amb allò que s’ha indicat en l’article 41.10 de l’Ordre 7/2016, de 19 d’abril, de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, quan les qualificacions no siguen aritmètiques es valoraran segons la següent escala numèrica:
Insuficient 3
Suficient 5,5
Bé 6,5
Notable 7,5
Excel·lent 9
En els casos en què existisca la qualificació literal «Molt deficient», aquesta es valorarà com a 2.
7.1.2. Promoció
Pel que fa a la promoció de l’alumnat, caldrà ajustar-se a l’orde per la qual es regula l’avaluació en educació secundària obligatòria i batxillerat, que es publicarà durant el primer trimestre del curs 2017-2018, així com al què disposen els articles 22.1, 22.2 i 22.4 del Reial decret 1105/2014 i l’article 20 del Decret 87/2015.
1. Les decisions sobre promoció de l’alumnat s’adoptaran en l’última sessió d’avaluació, ordinària i extraordinària, de cada curs escolar, en el context del procés d’avaluació contínua i en els termes següents:

1.1. Les decisions sobre la promoció de l’alumnat d’un curs a un altre, dins de l’etapa, seran adoptades de forma col·legiada pel conjunt de professorat de l’alumne o alumna respectiu (a falta d’això, s’adoptarà per majoria simple, amb el vot de qualitat del tutor o tutora del curs), tot atenent a l’assoliment dels objectius de l’etapa i al grau d’adquisició de les competències clau corresponents.
La repetició es considerarà una mesura de caràcter extraordinari i es prendrà després d’haver esgotat les mesures ordinàries de reforçament i suport per a resoldre les dificultats d’aprenentatge de l’alumne o alumna.
1.2. L’alumne o alumna promocionarà de curs, en convocatòria ordinària, quan haja superat totes les matèries cursades; en cas de convocatòria extraordinària, quan haja superat totes les matèries cursades o tinga avaluació negativa simultàniament en dues matèries com a màxim, sense perjudici del que disposen els subapartats 1.4 i 1.5 d’aquest apartat.
1.3. L’alumne o alumna repetirà curs quan es done alguna de les situacions següents:
a) Que tinga avaluació negativa simultàniament en tres o més matèries.
b) Que tinga avaluació negativa simultàniament en dues de les matèries següents: Valencià: Llengua i Literatura, Llengua Castellana i Literatura i Matemàtiques (Matemàtiques, Matemàtiques Orientades als Ensenyaments Acadèmics o Matemàtiques Orientades als Ensenyaments Aplicats).
Per a aquests dos casos, es podran contemplar dues circumstàncies excepcionals explicades respectivament en els subapartats 1.4 i 1.5:
1.4. De forma excepcional, podrà autoritzar-se, per decisió col·legiada i votació nominal, la promoció d’un alumne o alumna amb avaluació negativa simultàniament en tres matèries quan es donen conjuntament les condicions següents:
a) Que dues de les matèries amb avaluació negativa no siguen simultàniament Valencià: Llengua i Literatura, Llengua Castellana i Literatura i Matemàtiques (Matemàtiques, Matemàtiques Orientades als Ensenyaments Acadèmics o Matemàtiques Orientades als Ensenyaments Aplicats).
b) Que l’equip docent considere que la naturalesa de les matèries amb avaluació negativa simultàniament no impedeix a l’alumne o alumna seguir amb èxit el curs següent, que té expectatives favorables de recuperació i que la promoció beneficiarà la seua evolució acadèmica.

c) I que s’apliquen a l’alumne o alumna les mesures d’atenció educativa propostes en el consell orientador.
1.5. Podrà també autoritzar-se de forma excepcional, per decisió col·legiada i votació nominal, la promoció d’un alumne o alumna quan es donen conjuntament aquestes condicions:
a) Que l’alumne o alumna tinga avaluació negativa simultàniament en dues matèries que siguen Valencià: Llengua i Literatura, Llengua Castellana i Literatura i Matemàtiques (Matemàtiques, Matemàtiques Orientades als Ensenyaments Acadèmics o Matemàtiques Orientades als Ensenyaments Aplicats) de forma simultània.
b) Que l’equip docent considere que l’alumne o alumna pot seguir amb èxit el curs següent, que té expectatives favorables de recuperació i que la promoció beneficiarà la seua evolució acadèmica.
c) I sempre que s’apliquen a l’alumne o alumna les mesures d’atenció educativa propostes en el consell orientador.
En l’aplicació d’aquest article pel que fa a les assignatures troncals i específiques, computaran totes les matèries establides en els articles 17 i 18 del Decret 87/2015.
Quant al bloc d’assignatures de lliure configuració autonòmica, el bloc computarà com una única matèria. Per tant, en cas de no superar-se una o les dues matèries d’aquest bloc, es computarà com una única matèria no superada als efectes de promoció.
No obstant això, als efectes de càlcul de nota mitjana es tindran en comptes totes les matèries cursades.
Les matèries amb la mateixa denominació en diferents cursos de l’educació secundària obligatòria es consideraran com a matèries distintes.
1.6. L’alumne o alumna que no promocione haurà de romandre un any més en el mateix curs. Aquesta mesura se li podrà aplicar en el mateix curs una sola vegada i dues vegades com a màxim dins de l’etapa. Quan aquesta segona repetició haja de produir-se en tercer o quart curs, tindrà dret a romandre en règim ordinari cursant educació secundària obligatòria fins als dènou anys d’edat, complits l’any en què finalitze el curs. Excepcionalment, podrà repetir una segona vegada en quart curs si no ha repetit en els cursos anteriors de l’etapa.

2. La mesura de repetició de curs haurà d’anar acompanyada d’un pla específic personalitzat, orientat a la superació de les dificultats detectades en el curs anterior. Aquests plans específics personalitzats seran elaborats per l’equip docent de cada grup, d’acord amb els criteris establits per la comissió de coordinació pedagògica, o qui tinga atribuïdes les seues funcions, i amb l’assessorament, si escau, del personal docent especialista en orientació educativa.
3. Als efectes de promoció de l’alumnat incorporat a un programa de millora de l’aprenentatge i del rendiment, l’alumnat promocionarà quan haja superat tots els àmbits i les matèries cursats. Si l’alumne o alumna té avaluació negativa en algun àmbit o matèria, l’equip docent promocionarà aquest alumne o alumna quan es donen conjuntament les condicions següents:
a) Que l’alumne o alumna tinga avaluació positiva almenys en dos àmbits.
b) Que l’equip docent considere que la naturalesa de les matèries i els àmbits amb avaluació negativa no impedeixen a l’alumne o alumna seguir amb èxit el curs següent, que té expectatives favorables de recuperació i que la promoció beneficiarà la seua evolució acadèmica. Aquesta circumstància tindrà caràcter excepcional i haurà de ser justificada documentalment.
7.1.3. Matèries a triar en els blocs d’assignatures específiques i de lliure configuració autonòmica
L’oferta de matèries a triar en els blocs d’assignatures específiques i de lliure configuració autonòmica s’ajustarà a allò que s’ha indicat en l’article 17, apartats 3, 4 i 5, del Decret 87/2015. La direcció dels centres docents públics, oït el claustre, i la titularitat dels centres privats, establiran l’oferta de les matèries opcionals dels blocs d’assignatures específiques i de lliure configuració autonòmica.
A aquests efectes, en els centres docents públics s’hauran d’atendre els criteris de la demanda de l’alumnat, la disponibilitat de professorat amb destinació definitiva en el centre, el caràcter progressiu del currículum de determinades matèries al llarg dels diferents cursos, així com les possibilitats organitzatives i la disponibilitat de recursos. En aquests centres, així mateix, seran d’oferta obligada les matèries de Cultura Clàssica, Informàtica i Segona Llengua Estrangera en tots els cursos; Educació Plàstica, Visual i Audiovisual en primer; Tecnologia en tercer; i Filosofia en quart; sempre que existisca disponibilitat horària de professorat amb destinació definitiva en el centre per a la seua impartició, i aquesta no implique un increment de plantilla.
7.1.4. Alumnat amb necessitat específica de suport educatiu o de compensació educativa
1. Tots els centres d’Educació Secundària són centres d’integració d’alumnat amb necessitats educatives especials i també centres que han d’acollir alumnat que requereix compensar desigualtats educatives. Conseqüentment, i en funció de les característiques del seu alumnat, s’haurà de contemplar aquesta atenció a la diversitat en el Projecte educatiu.
2. Per a l’alumnat amb necessitat específica de suport educatiu, seran aplicables les disposicions següents:
a) Decret 39/1998, de 31 de març, del Govern Valencià, d’ordenació de l’educació per a l’atenció de l’alumnat amb necessitats educatives especials (DOGV 17.04.1998), modificat pel Decret 227/2003, de 14 de novembre, del Consell de la Generalitat (DOGV 18.11.2003).

b) Ordre de 18 de juny de 1999, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual es regula l’atenció a la diversitat en l’educació secundària obligatòria (DOGV 29.06.1999), en aquelles disposicions que romanen vigents.
c) Ordre de 14 de març de 2005, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, per la qual es regula l’atenció a l’alumnat amb necessitats educatives especials escolaritzat en centres que imparteixen Educació Secundària (DOGV 14.04.2005).
d) Ordre d’11 de novembre de 1994, de la Conselleria d’Educació i Ciència, per la qual s’estableix el procediment d’elaboració del dictamen per a l’escolarització dels alumnes amb necessitats educatives especials (DOGV 18.01.1995).
3. En relació amb l’alumnat que presenta necessitats de compensació educativa, caldrà ajustar-se al que estableixen les següents disposicions i instruccions:
a) Ordre de 4 de juliol de 2001, de la Conselleria de Cultura i Educació, per la qual es regula l’atenció a l’alumnat amb necessitats de compensació educativa (DOGV 17.07.2001).
b) Ordre de 21 de novembre de 2006, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, per la qual es determinen els criteris i procediments per a l’atenció hospitalària i domiciliària de l’alumnat que requerisca compensació educativa en educació primària i educació secundària obligatòria (DOGV 26.12.2006).
c) En les instruccions de la Direcció General de Política Educativa per la qual es regule el funcionament de les unitats pedagògiques hospitalàries ubicades en hospitals públics de la Comunitat Valenciana per al curs 2016/2017.
4. La flexibilització del període d’escolarització obligatòria per a l’alumnat amb altes capacitats es regula mitjançant el Reial decret 943/2003 i l’Ordre de 14 de juliol de 1999, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual es regulen les condicions i el procediment per a flexibilitzar, excepcionalment, la duració del període d’escolarització obligatòria dels alumnes que tenen necessitats educatives especials derivades de condicions personals de sobredotació intel·lectual (DOGV 05.08.1999) i en l’article 26 del Decret 87/2015, de 5 de juny, del Consell, pel qual s’estableix el currículum i es desenvolupa l’ordenació general de l’educació secundària obligatòria i del batxillerat a la Comunitat Valenciana. (DOCV 10.06.2015)

5. L’informe psicopedagògic es regula mitjançant l’Ordre de 15 de maig de 2006, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, per la qual s’estableix el model d’informe psicopedagògic i el procediment de formalització (DOGV 31.05.2006).
6. Quant a altres mesures d’atenció a la diversitat, caldrà ajustar-se al que disposen els capítols en vigor de l’Ordre de 18 de juny de 1999, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual es regula l’atenció a la diversitat en l’educació secundària obligatòria (DOGV 29.06.1999), així com la Resolució de 4 d’abril de 2017, del secretari autonòmic d’Educació i Investigació, per la qual es regula l’elaboració del pla d’actuació per a la millora (PAM) i s’estableix el procediment de dotació de professorat addicional per a la seua aplicació als centres educatius sostinguts amb fons públics, per al curs 2017-2018, i les correccions posteriors publicades en el DOGV 8028, de 27 d’abril de 2017, i en el DOGV 8036, de 10 de maig de 2017.

7. D’acord amb la Llei 10/2014, de 29 de desembre, de la Generalitat, de Salut de la Comunitat Valenciana (DOCV 31.12.2014), en l’article 59.6, perquè els menors escolaritzats amb problemes de salut que necessiten atenció sanitària puguen seguir el seu procés escolar amb la major normalitat possible, cada centre educatiu s’adscriurà al centre de salut més pròxim, des d’on es garantirà, d’acord amb la valoració de les necessitats, l’atenció sanitària específica que siga necessària. L’adscripció dels centres educatius d’ensenyament obligatori als centres de salut es regula mitjançant l’Ordre de 29 de juliol de 2009, de la Conselleria de Sanitat, per la qual es desenvolupen els drets de salut de xiquets i adolescents en el medi escolar (DOCV 14.08.2009). En l’article 4 s’indica que durant el mes de setembre de cada curs escolar, el director del centre educatiu facilitarà a la persona coordinadora mèdic del centre de salut un llistat de l’alumnat escolaritzat afectat per malalties cròniques. En el cas que existisquen alumnes amb malalties cròniques que s’incorporen al centre una vegada iniciat el curs, la direcció del centre comunicarà la dita circumstància a la persona coordinadora mèdic del centre de salut.
8. Manteniment ITACA. L’equip directiu i l’orientador o l’orientadora que atén el centre introduiran i mantindran actualitzats en ITACA les dades de l’alumnat amb necessitats especifiques de suport educatiu.

7.1.5. Consell orientador
Segons s’estableix en l’apartat 7 de l’article 22 del Reial decret 1105/2014 al final de cada un dels cursos d’educació secundària obligatòria s’entregarà als pares, mares o tutors legals de cada alumne o alumna un consell orientador. Al final d’aquest annex s’adjunta el document (A) amb el model del consell orientador dissenyat per a la Comunitat Valenciana.
7.1.6. Integració de matèries en àmbits
1. L’article 31 del Decret 87/2015, de 5 de juny, del Consell, pel qual s’estableix el currículum i es desenvolupa l’ordenació general de l’educació secundària obligatòria i del batxillerat a la Comunitat Valenciana, preveu que els centres docents que impartisquen l’educació secundària obligatòria puguen integrar matèries en àmbits en el primer curs de l’etapa.
2. La integració de matèries en àmbits haurà de respectar els objectius, continguts i criteris d’avaluació de totes les matèries que s’integren, així com l’horari assignat al conjunt d’elles. Aquesta integració tindrà efectes en l’organització dels ensenyaments però no així en les decisions associades a la promoció. Per a la presa de decisions relatives a l’avaluació i promoció, es considerarà l’avaluació per separat de cada una de les matèries que integren els àmbits.
7.1.7. Ensenyaments de Religió
Respecte als ensenyaments de Religió caldrà ajustar-se al que disposa la disposició addicional tercera del Reial decret 1105/2014, i la disposició addicional primera del Decret 87/2015.
7.1.8. Exempcions i convalidacions
Per a l’alumnat que cursa ensenyaments professionals de música i dansa o que acredite tindre la condició d’esportista d’alt nivell, d’alt rendiment o d’elit de la Comunitat Valenciana, caldrà ajustar-se al següent:
1. Convalidació de l’assignatura de Música en tots els cursos d’educació secundària obligatòria de l’alumnat que cursa simultàniament ensenyaments professionals de Música i de Dansa.
Es podran convalidar les matèries següents:

Convalidació de l’assignatura de Música de tots els cursos de l’Educació Secundària Obligatòria
Assignatura i curs 
d’Educació Secundària Obligatòria	Ensenyança professional 	Assignatura amb què es convalida
Música de 1r a 3r curs	Música	1r curs d’Instrument o Veu
Música de 4t curs	Música	2n curs d’Instrument o Veu
Música de 1r a 3r curs	Dansa	1r curs de Música
Música de 4t curs	Dansa	2n curs de Música

2.En els cursos 1r a 3r d’educació secundària obligatòria també es podrà convalidar la matèria de lliure configuració autonòmica que s’haja triat d’entre les següents:
• 1r ESO: Informàtica; Cultura Clàssica; Educació Plàstica, Visual i Audiovisual; Iniciació a la Activitat Emprenedora i Empresarial, i Segona Llengua Estrangera.
• 2n ESO: Informàtica; Cultura Clàssica; Iniciació a la Activitat Emprenedora i Empresarial, i Segona Llengua Estrangera.
• 3r ESO: Informàtica, Cultura Clàssica, Tecnologia, Iniciació a la Activitat Emprenedora i Empresarial i Segona Llengua Estrangera.

3. En 4t curs d’educació secundària obligatòria també es podrà convalidar una matèria específica:

Assignatura específica de 4t curs d’Educació Secundària Obligatòria 	Ensenyament professional	Assignatura amb què es convalida
Específica de 4t curs	Música	Certificat d’Ensenyaments Elementals de Música 
o
Superació de la prova d’accés als ensenyaments professionals de Música
o
Superació d’una assignatura de qualsevol curs dels ensenyaments professionals de Música que no haja sigut utilitzada per a cap altra convalidació
Específica de 4t curs
	Dansa
	Certificat d’Ensenyaments Elementals de Dansa
o
Superació de la prova d’accés als ensenyaments professionals de Dansa
o
Superació d’una assignatura de qualsevol curs de les ensenyamens professionals de Dansa que no haja sigut utilitzada per a cap altra convalidació

4. Exempció de l’assignatura d’Educació Física en tots els cursos d’educació secundària obligatòria per a l’alumnat que realitza estudis dels ensenyaments professionals de Dansa o que acredita la condició d’esportista d’alt nivell, d’alt rendiment o d’elit a la Comunitat Valenciana.
En els cursos d’educació secundària obligatòria és aplicable el que disposa el Reial decret 242/2009 i, per tant, es podrà sol·licitar l’exempció de la matèria d’Educació Física.
5. En els cursos 1r a 3r d’educació secundària obligatòria també es podrà convalidar la matèria de lliure configuració autonòmica a triar entre les següents, amb la pràctica esportiva per part de l’alumnat que acredite la condició d’esportista d’elit de la Comunitat Valenciana, o bé d’esportista d’alt nivell o d’alt rendiment:
• 1r ESO: Informàtica; Cultura Clàssica; Educació Plàstica, Visual i Audiovisual; Iniciació a la Activitat Emprenedora i Empresarial, i Segona Llengua Estrangera.
• 2n ESO: Informàtica; Cultura Clàssica; Iniciació a la Activitat Emprenedora i Empresarial, i Segona Llengua Estrangera.
• 3r ESO: Informàtica, Cultura Clàssica, Tecnologia, Iniciació a la Activitat Emprenedora i Empresarial i Segona Llengua Estrangera.  
6. En 4t curs d’educació secundària obligatòria també es podrà convalidar la matèria específica, amb la pràctica esportiva per part de l’alumnat que acredite la condició d’esportista d’elit de la Comunitat Valenciana, o bé d’esportista d’alt nivell o d’alt rendiment. La matèria específica es triarà d’entre les següents: Arts Escèniques i Dansa, Cultura Científica, Cultura Clàssica, Educació Plàstica, Visual i Audiovisual, Filosofia, Música, Segona Llengua Estrangera, Tecnologies de la Informació i la Comunicació, Biologia i Geologia (cursada com específica), Física i Química (cursada com específica), Economia (cursada com específica), Llatí (cursada com específica), Tecnologia (cursada com específica), Ciències Aplicades a l’Activitat Professional (cursada com específica), Iniciació a l’Activitat Emprenedora i Empresarial (cursada com específica).
7. Procediment per a sol·licitar la convalidació de matèries i l’exempció d’Educació Física.
El procediment per a sol·licitar la convalidació de matèries i l’exempció d’Educació Física per als quatre cursos de l’etapa es regirà pel que s’ha previst a aquest respecte en l’Ordre 71/2010 i els models de sol·licitud s’adjunten als documents (B) i (C) d’aquesta resolució. En tot cas, les matèries objecte de convalidació no seran tingudes en compte en el càlcul de la nota mitjana d’educació secundària obligatòria.
7.1.9. Canvi d’idioma estranger
1. Els alumnes i les alumnes podran cursar la mateixa segona llengua estrangera des del començament de l’etapa, o incorporar-se en qualsevol dels cursos. En aquest supòsit, el professor o professora de la matèria adoptarà les mesures educatives complementàries més idònies perquè els alumnes puguen assolir els objectius previstos. En el cas que existisca disponibilitat horària del professorat amb destinació definitiva, es podrà desplegar per nivells d’aprenentatge la segona llengua estrangera.
2. Quant a la possibilitat de canvi de la primera llengua estrangera, s’actuarà de la manera següent:
a) Serà requisit previ, avalat per la Inspecció d’Educació, que la plantilla del centre dispose de professorat suficient en les especialitats corresponents a la primera i segona llengua estrangera per a atendre la possible demanda.
b) L’alumne o alumna, o els seus representants legals, si és menor d’edat, podran sol·licitar a la direcció del centre abans de la finalització del període de formalització de la matrícula o de la confirmació de plaça, iniciar en qualsevol curs de l’educació secundària obligatòria el canvi d’opció en la primera llengua estrangera.
c) La direcció del centre coordinarà amb el departament didàctic corresponent, la sol·licitud presentada i la realització d’una prova de nivell que permeta assegurar prèviament una competència lingüística mínima, necessària per a l’adequada progressió de l’aprenentatge de l’alumne o alumna en la llengua estrangera a què pretén canviar.
Aquesta prova versarà sobre els elements fonamentals del currículum del curs anterior, tant en destreses orals com en les escrites.
d) La direcció del centre, a proposta del departament didàctic corresponent, resoldrà justificadament aquesta sol·licitud i la comunicarà a l’interessat abans de l’inici del curs acadèmic.
e) La Inspecció d’Educació serà informada per la direcció de tot el procés des del seu inici, i assessorarà i orientarà cada una de les actuacions que es produïsquen. Al final del procés, la direcció del centre traslladarà a la Inspecció d’Educació una relació ordenada per cursos dels alumnes que han canviat l’opció de primera llengua estrangera.

7.1.10. Premis extraordinaris i menció honorífica en l’etapa
Quant a la possibilitat d’atorgar la menció honorífica als alumnes i a les alumnes l’esforç dels quals meresca ser reconegut ateses les seues característiques personals o socials, així com l’adjudicació dels premis extraordinaris al rendiment acadèmic d’educació secundària obligatòria, caldrà ajustar-se al que dispose la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport.
7.2. Batxillerat
El currículum del primer i segon curs de batxillerat serà el que disposa el Decret 87/2015, de 5 de juny, del Consell, pel qual estableix el currículum i desenvolupa l’ordenació general de l’educació secundària obligatòria i del batxillerat a la Comunitat Valenciana, i la seua modificació donada pel Decret 136/2015, de 4 de setembre, del Consell, pel qual es modifica el Decret 87/2015, de 5 de juny, del Consell, pel qual s’estableix el currículum i es desenvolupa l’ordenació general de l’educació secundària obligatòria i del batxillerat a la Comunitat Valenciana.

7.2.1. Accés
1. Podran accedir al primer curs del batxillerat els alumnes i les alumnes que estiguen en possessió del títol de Graduat en Educació Secundària Obligatòria. Així mateix, podran iniciar els seus estudis de batxillerat els i les alumnes que hagen obtingut el títol de tècnic després de cursar la formació professional de grau mitjà, així com els que hagen obtingut el títol de tècnic esportiu després de cursar els ensenyaments esportius de grau mitjà.
2. Els que estiguen en possessió del títol de Tècnic d’Arts Plàstiques i Disseny podran accedir directament al primer curs de qualsevol modalitat de batxillerat.
3. També podran accedir al primer curs del batxillerat aquelles i aquells alumnes que disposen d’estudis o títols equivalents, a efectes acadèmics, als anteriorment citats.
7.2.2. Avaluació i titulació
1. Pel que fa a l’avaluació i titulació de l’alumnat, així com a l’avaluació dels processos d’ensenyament caldrà ajustar-se a l’orde per la qual es regula l’avaluació en educació secundària obligatòria i batxillerat, que es publicarà durant el primer trimestre del curs 2017-2018, així com el que disposa:
a) El Reial Decret 562/2017, de 2 de juny, per el qual es regulen les condicions per a l’obtenció dels títols de Graduat en educació secundària obligatòria i de Batxiller, d’acord amb el disposat en el Reial Decret-Llei 5/2016, de 9 de desembre, de mesures urgents per a l’ampliació del calendari d’implantació de la Llei Orgànica 8/2013, de 9 de desembre, per a la millora de la qualitat educativa.
b) El Reial Decret-Llei 5/2016, de 9 de desembre, de mesures urgents per a l’ampliació del calendari d’implantació de la Llei Orgànica 8/2013, de 9 de desembre, per a la millora de la qualitat educativa.

c) El Decret 87/2015, de 5 de juny, del Consell, pel qual estableix el currículum i desenvolupa l’ordenació general de l’educació secundària obligatòria i del batxillerat a la Comunitat Valenciana.
d) El Decret 136/2015, de 4 de setembre, del Consell, pel qual es modifica el Decret 87/2015, de 5 de juny, del Consell, pel qual s’estableix el currículum i es desenvolupa l’ordenació general de l’educació secundària obligatòria i del batxillerat a la Comunitat Valenciana.

e) L’Ordre ECD/65/2015, de 21 de gener, per la qual es descriuen les relacions entre les competències, els continguts i els criteris d’avaluació de l’educació primària, l’educació secundària obligatòria i el batxillerat.
2. En batxillerat els resultats de l’avaluació de les matèries s’expressaran per mitjà de qualificacions numèriques de 0 a 10 i es consideraran negatives les qualificacions inferiors a 5. El terme no presentat (NP) només es consignarà en l’avaluació final extraordinària.
3. D’acord amb el Reial decret 562/2017, de 2 de juny, i fins a l’entrada en vigor del Pacte d’Estat Social i Polític per l’Educació, la qualificació final de l’etapa de batxillerat serà la mitjana aritmètica de les qualificacions numèriques obtingudes en cadascuna de les matèries cursades en el batxillerat, expressada en una escala de 0 a 10 amb dos decimals, arredonida a la centèsima més pròxima i, en cas d’equidistància, a la superior.
4. Per a obtindre el títol de Batxiller serà necessària l’avaluació positiva en totes les matèries dels dos cursos de batxillerat consignada en les qualificacions emeses per l’equip docent avaluador de cada grup d’alumnes durant la sessió d’avaluació final, ordinària o extraordinària, de segon curs de batxillerat.
5. Continguts i vies acadèmiques del títol de Batxiller.
En el títol de Batxiller constarà la informació següent:
a) La modalitat o modalitats de batxillerat cursades.
b) La qualificació final de l’etapa de batxillerat.
L’obtenció del títol de Batxiller permetrà accedir als diferents ensenyaments que constitueixen l’educació superior recollits en l’article 3.5 de la Llei Orgànica 2/2006.
6. Fins l’entrada en vigor de la normativa resultant del Pacte d’Estat social i polític per l’educació, i d’acord amb el que estableix l’article 2.4 del Reial Decret-Llei 5/2016, l’avaluació del batxillerat per a l’accés als estudis universitaris de grau tindrà les característiques següents:

a) Es realitzarà exclusivament per als alumnes i les alumnes que desitgen accedir als ensenyaments universitaris oficials de grau, de manera que la seua superació no serà necessària per a obtindre el títol de Batxiller.
b) Podrà presentar-se a aquesta avaluació els alumnes i les alumnes que estiguen en possessió del títol de Batxiller, obtingut després d’haver superat la totalitat de les matèries dels cursos de primer i segon de batxillerat.
7. L’obtenció del títol de Batxiller i el càlcul de la qualificació final d’etapa de per part dels alumnes que es troben en possessió d’un títol de Tècnic o de Tècnic Superior de Formació Professional o de Tècnic dels Ensenyaments Professionals de Música o de Dansa, està regulat en els articles 7.2.12 i 7.2.13 del present annex.
8. L’equip docent podrà atorgar una matrícula d’honor als alumnes que hagen demostrat un rendiment acadèmic excel·lent al final de cada etapa per a la qual s’atorga. Per a això, serà condició necessària que l’alumne o alumna, després de superar totes les matèries de l’etapa, haja obtingut una nota mitjana en l’etapa igual o superior a 9 punts. A més de la condició anterior, l’equip docent haurà d’acordar de forma col·legiada la concessió de la matrícula d’honor. Es podrà concedir una matrícula d’honor per cada 20 alumnes, o fracció del total d’estudiants de l’últim curs de l’etapa respectiva en el centre docent.

9. Als alumnes o les alumnes procedents de centres d’un sistema educatiu estranger, li serà aplicable la Resolució de 29 d’abril de 2010, de la Secretaria d’Estat d’Educació i Formació Professional, per la qual s’estableixen les instruccions per al càlcul de la nota mitjana que ha de figurar en les credencials de convalidació i homologació d’estudis i títols estrangers amb el Batxiller espanyol (BOE 08.05.2010), modificada per la Resolució de 3 de maig de 2011, de la Secretaria d’Estat d’Educació i Formació Professional, per la qual es modifica la de 29 d’abril de 2010, per la qual s’estableixen les instruccions per al càlcul de la nota mitjana que ha de figurar en les credencials de convalidació i homologació d’estudis i títols estrangers amb el Batxiller espanyol (BOE 13.11.2011).
Quan una persona sol·licite una homologació o convalidació d’estudis realitzats en el estranger, que és competència exclusiva de l’Estat, ho sol·licitarà en la Delegació o Subdelegació del Govern, on a més d’un volant que acredite la seua sol·licitud se li lliurarà (a petició del ciutadà) un certificat amb la nota mitjana que es calcularà segons les taules d’equivalència (en els casos en que n’hi hagen).
Per al càlcul de qualificació final de batxillerat de l’alumne que homologa el curs de primer de batxillerat, per haver realitzat aquests estudis en el estranger, es procedirà de la següent forma:

– Es calcularà la nota mitjana del segon curs de batxillerat amb totes les matèries cursades.
– La nota mitjana de batxillerat serà la mitjana aritmètica de la nota anterior (corresponent a segon de batxillerat) i la nota mitjana del curs primer de batxillerat lliurada per la Delegació o Subdelegació del Govern.
10. En els casos en què els estudis s’hagen cursat totalment o parcialment segons una legislació anterior a la Llei Orgànica 2/2006, als efectes del càlcul de la nota mitjana es consideraran les qualificacions de les matèries corresponents als cursos equivalents entre l’ordenació actual del sistema educatiu i la vigent en el moment en què l’alumne o alumna va cursar els seus estudis, segons allò que s’ha indicat per la normativa bàsica. Quan les qualificacions no siguen aritmètiques es valoraran segons les següents escales numèriques:
a) Als efectes d’admissió en ensenyaments de formació professional de grau superior, cicles formatius d’arts plàstiques i disseny de grau superior, i ensenyaments esportius de grau superior, s’emprarà la següent escala numèrica, de conformitat amb l’article 10.1.12 de l’Ordre 18/2016, d’1 de juny, de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l’accés, l’admissió i matrícula a ensenyaments de grau mitjà i de grau superior de formació professional a la Comunitat Valenciana (DOGV 03.06.2016).
Suficient 5,5
Bé 6,5
Notable 7,5
Excel·lent 9.
b) Als efectes d’admissió en ensenyaments universitaris, serà aplicable la Resolució d’11 d’abril de 2008, de la Secretaria General d’Educació, per la qual s’estableixen les normes per a la conversió de les qualificacions qualitatives en qualificacions numèriques de l’expedient acadèmic de l’alumnat de batxillerat i cursos d’accés a la universitat de plans anteriors a la Llei Orgànica 1/1990, de 3 de maig, d’ordenació general del sistema educatiu (BOE 24.04.2008). En conseqüència, l’escala de conversió a aplicar serà la següent:
Suficient 5,5.
Bé 6,5.
Notable 8.
Excel·lent 10	
7.2.3. Promoció
Pel que fa a la promoció de l’alumnat, caldrà ajustar-se a l’orde per la qual es regula l’avaluació en educació secundària obligatòria i batxillerat, que es publicarà durant el primer trimestre del curs 2017-2018, així com el que disposen el Reial decret 1105/2014 i el Decret 87/2015.

Les decisions sobre promoció de l’alumnat s’adoptaran en l’última sessió d’avaluació, ordinària i extraordinària, de cada curs escolar, en el context del procés d’avaluació contínua, i en els termes següents:
a) L’alumne o alumna promocionarà de primer a segon de batxillerat, en convocatòria ordinària, quan haja superat totes les matèries cursades; en el cas de convocatòria extraordinària, quan haja superat totes les matèries cursades o tinga avaluació negativa com a màxim en dues matèries. En tot cas, haurà de matricular-se en segon curs de les matèries pendents de primer. Els centres docents, d’acord amb allò que determine la comissió de coordinació pedagògica, en col·laboració amb la direcció d’estudis, hauran d’organitzar les consegüents activitats de recuperació i l’avaluació de les matèries pendents.

b) L’alumne o alumna podrà repetir cadascun dels cursos de batxillerat una sola vegada com a màxim, sense superar el termini màxim de quatre anys per a cursar el batxillerat en règim ordinari. Excepcionalment podrà repetir un dels cursos una segona vegada, amb un informe previ favorable de l’equip docent.
c) L’alumne o alumna que a l’acabament del segon curs tinga avaluació negativa en algunes matèries podrà matricular-se’n sense necessitat de cursar novament les matèries superades, o bé optar per repetir el curs complet.
7.2.4. Alumnes que opten per repetir el segon curs del batxillerat complet
1. Alumnes que opten per repetir el segon curs del batxillerat complet renunciarà a la qualificació obtinguda en les matèries d’aquest curs que haguera superat prèviament. Aquesta repetició, així mateix, computarà als efectes del límit de permanència de l’alumne cursant batxillerat en règim ordinari durant quatre anys.
L’exercici d’aquesta opció requerirà que l’alumne o l’alumna, o els seus representants legals si és menor d’edat, formule sol·licitud expressa seguint el procediment que s’estableix a continuació:
a) L’alumne o l’alumna, o els seus representants legals si és menor d’edat, formularà la sol·licitud davant de la direcció del centre declarant expressament el seu coneixement sobre que renuncia a les qualificacions obtingudes amb anterioritat en les matèries de segon curs.
b) Aquesta sol·licitud haurà d’anar acompanyada d’:
– Un informe favorable del departament d’orientació o de qui tinga atribuïdes les seues funcions.
– Un informe favorable de l’equip docent.
En ambdós informes es farà constar que la dita mesura, de caràcter extraordinari, afavorirà el progrés acadèmic de l’alumne o alumna en l’etapa i en els seus estudis posteriors. Els alumnes menors d’edat hauran de comptar amb l’autorització dels seus pares o tutors per a aquesta decisió de repetició del curs sencer. En tot cas, l’any acadèmic cursat li computarà a l’efecte d’anys de permanència en el batxillerat en règim ordinari diürn.
c) Les sol·licituds es dirigiran a la direcció general competent en matèria d’ordenació acadèmica per a la seua resolució.
d) El termini de presentació finalitzarà el 31 d’octubre del curs escolar per al qual se sol·licite.
e) Aquesta renúncia tindrà caràcter definitiu i en cap cas serviran les matèries cursades i aprovades durant el curs a què s’ha renunciat.

f) El document (D) adjunt al final d’aquest annex conté el model d’instància de repetició voluntària que els alumnes i les alumnes hauran de presentar davant del director o directora del centre.
g) La direcció general competent en matèria d’ordenació acadèmica resoldrà en el termini màxim de tres mesos. Les sol·licituds podran entendre’s desestimades si no es dictara una resolució expressa en aquest termini.
2. Així mateix els alumnes que estiguen en condicions de promocionar a segon curs podran optar per repetir el primer curs de batxillerat en la seua totalitat renunciant a les matèries aprovades. Per a això, el procediment que s’ha de seguir serà el mateix que l’establit en l’apartat anterior. Igualment, l’any acadèmic cursat li computarà als efectes d’anys de permanència en el batxillerat en règim ordinari diürn.

3. Els alumnes i les alumnes que cursen el batxillerat a través de l’ensenyament per a les persones adultes en el seu règim de batxillerat nocturn que no promocionen a segon curs hauran de romandre un any més en primer, cursant només les matèries no superades.
4. Els alumnes i les alumnes que cursen el batxillerat a través de l’ensenyament per a les persones adultes en el seu règim de batxillerat nocturn o a distància, podran renunciar a les matèries superades prèviament en primer o segon curs, seguint el mateix procediment que l’establit en el règim ordinari, i sense cap perjudici en el límit de permanència.
7.2.5. Continuïtat entre matèries de batxillerat
Considerant el que disposa l’article 33 del Reial decret 1105/2014, la superació de les matèries de segon curs que s’indiquen a continuació estarà condicionada a la superació de les corresponents matèries de primer curs indicades per implicar continuïtat.

Quadre 1

1r curs de batxillerat	2º curs de batxillerat
Valencià: Llengua i Literatura I	Valencià: Llengua i Literatura II
Llengua Castellana i Literatura I	Llengua Castellana i Literatura II
Matemàtiques I	Matemàtiques II
Primera Llengua Estrangera I	Primera Llengua Estrangera II
Dibuix Tècnic I	Dibuix Tècnic II
Llatí I	Llatí II
Grec I	Grec II
Matemàtiques aplicades a les Ciències Socials I	Matemàtiques aplicades a les Ciències Socials II
Fonaments de l’Art I	Fonaments de l’Art II
Cultura Audiovisual I	Cultura Audiovisual II
Anàlisi Musical I	Anàlisis Musical II
Dibuix Artístic I	Dibuix Artístic II
Segona Llengua Estrangera I	Segona Llengua Estrangera II
Tecnologia Industrial I	Tecnologia Industrial II
Tecnologies de la Informació i la Comunicació I	Tecnologies de la Informació i la Comunicació II
Física i Química	Física/Química
Biologia i Geologia	Biologia/Geologia

1. L’alumnat que promocione a segon curs amb alguna matèria pendent de primer curs entre les que impliquen continuïtat (segons el Quadre 1 anterior) i que desitge matricular-se de la matèria de segon curs corresponent:
– Haurà de matricular-se de la matèria pendent de primer curs.
– Tindrà condicionada la superació de la matèria de segon curs a la superació de la matèria del primer curs corresponent.
– Les matèries de segon curs no qualificades com a conseqüència de l’anterior seran considerades com a incompatibles.
2. L’alumnat podrà matricular-se de la matèria de segon curs sense haver cursat prèviament la corresponent matèria de primer curs:
a) Si el professorat que la imparteix considera que l’alumne o alumna reuneix les condicions necessàries per a poder seguir amb aprofitament la matèria de segon, no haurà de cursar la matèria corresponent de primer curs.
b) Si el professorat que la imparteix considera que l’alumne o alumna no reuneix les condicions necessàries per a poder seguir amb aprofitament la matèria de segon curs, haurà de cursar la matèria corresponent de primer curs.
b.1) Si la matèria és específica, haurà de cursar la matèria corresponent de primer curs, que tindrà la consideració de matèria pendent, tot i que no serà computable als efectes de modificació de les condicions en les quals ha promocionat a segon. Les matèries de segon curs no qualificades com a conseqüència d’allò dit anteriorment seran considerades incompatibles.
b.2) Si la matèria de segon curs és troncal, podrà optar per:
b.2.1) Cursar la matèria troncal de primer curs de batxillerat com a matèria pendent de primer curs de batxillerat, tot i que, en aquest cas, no serà computable als efectes de modificar les condicions en les quals ha promocionat a segon. Les matèries de segon curs no qualificades com a conseqüència d’allò dit anteriorment seran considerades incompatibles.

b.2.2) Cursar la corresponent matèria troncal de primer de batxillerat com a específica de segon curs de batxillerat. Les matèries de segon curs no qualificades com a conseqüència d’allò dit anteriorment seran considerades incompatibles.
7.2.6. Alumnat que es matricula en segon curs de batxillerat LOMCE amb matèries pendents de batxillerat LOE.
L’Ordre ECD/462/2016, de 31 de març, estableix el procediment d’incorporació de l’alumnat a un curs d’educació secundària obligatòria o de batxillerat del sistema educatiu definit per la Llei Orgànica 8/2013, de 9 de desembre, per a la Millora de la Qualitat Educativa (d’ara en avant sistema educatiu LOMCE), amb matèries no superades del currículum anterior a la seua implantació (d’ara en avant sistema educatiu LOE).
L’alumnat que en finalitzar segon curs de batxillerat del sistema que s’extingeix haja obtingut avaluació negativa en alguna de les matèries cursades, podrà optar per repetir el curs complet o per matricular-se únicament de les matèries no superades, en aplicació del que disposa l’article 32.3 del Reial decret 1105/2014.
1. Alumnat que es matricula de 2n de batxillerat LOMCE únicament amb les matèries de 2n de batxillerat no superades en el sistema educatiu LOE.
Aquest alumnat es matricularà de les matèries de 2n de batxillerat del sistema educatiu LOMCE d’acord amb les situacions següents:

a) Matèria o matèries pendents de segon curs LOE que tinguen idèntica denominació en els ensenyaments LOE i els ensenyaments LOMCE i que estan classificades, en la LOMCE, com a matèries troncals generals: haurà de cursar, en els ensenyaments actuals LOMCE, la mateixa matèria o matèries que tingueren pendents de segon curs.
b) Matèria o matèries pendents de segon curs LOE que tinguen idèntica denominació en els ensenyaments LOE i els ensenyaments LOMCE i que estiguen classificades, en la LOMCE com a assignatures troncals d’opció o específiques: podrà optar entre una de les dues possibilitats següents:
b.1) Cursar, en els ensenyaments actuals LOMCE, la mateixa matèria o matèries que tingueren pendents de segon curs.
b.2) Substituir el mateix nombre de matèries pendents per altres, dins de les pertanyents al mateix bloc d’assignatures determinades per a segon curs en l’article 36 del Decret 87/2015, de 5 de juny del Consell i no cursades prèviament. En el cas de matèries troncals d’opció, si opta per substituir-les per qualsevol altra de la seua elecció haurà de ser a més dins de les pertanyents a la mateixa modalitat i no cursades prèviament.
b.2.1) Si està pendent la matèria de 2n curs LOE Història de la Filosofia, aquesta continúa existint en els ensenyaments LOMCE com a assignatura troncal d’opció de la modalitat d’Humanitats i Ciències Socials, de ambdós itineraris (Humanitats i Ciències Socials), de 2n de batxillerat; per tant es podrà optar entre una de les dues possibilitats següents:
i. Cursar, en els ensenyaments actuals LOMCE, la matèria Història de la Filosofia, encara que pertany a la modalitat d’Humanitats i Ciències Socials i l’alumne estiga cursant una altra modalitat.
ii. Substituir-la d’una altra, dins de les pertanyents al bloc de troncals d’opció de la mateixa modalitat que està cursant l’alumne al repetir i que no estiga cursada prèviament. Per tant:
• Un alumne de la modalitat de Ciències i Tecnologia LOE que repeteix segon de batxillerat en la modalitat de Ciències LOMCE amb Història de la Filosofia pendent, podria substituir-la per: Física, Química, Dibuix Tècnic II, Biologia o Geologia, sempre que no les haja cursat prèviament.
• Un alumne de la modalitat d’Humanitats i Ciències Socials LOE que que repeteix segon de batxillerat en la modalitat d’Humanitats i Ciències Socials LOMCE amb Història de la Filosofia pendent, podria substituir-la per: Grec II, Geografia, Economia de l’empresa o Història de l’Art.
• Un alumne de la modalitat d’Arts LOE que que repeteix segon de batxillerat en la modalitat d’Arts LOMCE amb Història de la Filosofia pendent, podria substituir-la per: Cultura Audiovisual II, Arts Escèniques o Disseny.
Independentment de la matèria per la qual la substituïsca, ha de matricular-se del mateix nombre de matèries que té pendents.
	b.2.2) Si està pendent la matèria de 2n curs LOE “Literatura Universal“, aquesta continua existint en els ensenyaments LOMCE com a assignatura troncal d’opció de la modalitat d’Humanitats i Ciències Socials o Arts, de 1r de batxillerat; per tant es podrà optar entre una de les dues possibilitats següents:
i. Cursar, en els ensenyaments actuals LOMCE, la matèria Literatura Universal, de 1r de batxillerat LOMCE.
ii. Substituir-la d’una altra, dins de les pertanyents al bloc de troncals d’opció de la mateixa modalitat que està cursant l’alumne al repetir, (en teoria la modalitat d’Humanitats i Ciències Socials o Arts) i que no estiga cursada prèviament. Per tant:
• Un alumne de la modalitat d’Humanitats i Ciències Socials LOE que que repeteix segon de batxillerat en la modalitat d’Humanitats i Ciències Socials LOMCE amb Literatura Universal pendent, podria substituir-la per: Grec II, Geografia, Economia de l’empresa, Història de l’Art, Història de la Filosofia.
• Un alumne de la modalitat d’Arts LOE que que repeteix segon de batxillerat en la modalitat d’Arts LOMCE amb Literatura Universal pendent, podria substituir-la per: Cultura Audiovisual II, Arts Escèniques o Disseny.
 b.2.3) Si està pendent la matèria de 2n curs LOE “Llenguatge i Pràctica Musical“, aquesta continua existint en els ensenyaments LOMCE com a assignatura específica, de 1r de batxillerat; per tant es podrà optar entre una de les dues possibilitats següents:
i. Cursar, en els ensenyaments actuals LOMCE, la matèria Llenguatge i Pràctica Musical de 1r de batxillerat LOMCE.
ii. Substituir-la d’una altra, dins de les pertanyents al bloc d’específiques de segon de batxillerat i que no estiga cursada prèviament.

Independentment de la matèria per la qual la substituïsca, ha de matricular-se del mateix nombre de matèries que té pendents
c) Matèria o matèries pendents de segon curs LOE, amb diferent denominació en la LOMCE i contingudes en l’annex de l’Ordre ECD/462/2016, de 31 de març que ve reflectit en el Quadre 2 següent:

c.1) Matèries pendents que corresponen a troncals generals (és el cas de Llengua Estrangera II): haurà de cursar la corresponent matèria determinada en el citat annex (Quadre 2) (cursarà en aquest cas Primera Llengua Estrangera II)
c.2) Matèries pendents que corresponen a assignatures troncals d’opció o específiques (és el cas de Ciències de la Terra i Mediambientals de la modalitat de Ciències i Tecnologia LOE): podrà optar entre una de les dues possibilitats següents:
c.2.1) Cursar les matèries corresponents determinades en el citat annex (Quadre 2) (Cursarà en aquest cas Ciències de la Terra i del Medi ambient, matèria específica LOMCE)
c.2.2) Substituir el mateix nombre de matèries pendents per altres, dins de les pertanyents al mateix bloc d’assignatures determinades per a segon curs en l’article 36 del Decret 87/2015, de 5 de juny del Consell i no cursades prèviament (és a dir, podrà substituir Ciències de la Terra i Mediambientals per una altra matèria específica de 2n de batxillerat no cursada prèviament)
d) Si està pendent la matèria de 2n curs LOE “Valencià: Llengua i Literatura II”, s’haurà de cursar i recuperar l’assignatura de lliure configuració autonòmica “Valencià: Llengua i Literatura II”.
e) L’alumnat que tinga matèries no superades que hagen deixat de formar part de l’oferta educativa establida en el Decret 87/2015 per al batxillerat (Electrotècnia de 2n de batxillerat de la modalitat de Ciències i Tecnologia, així com aquelles matèries optatives de 2n de batxillerat que han deixat de formar part de l’oferta educativa), les substituirà per altres de la seua elecció entre les assignatures específiques no cursades prèviament i corresponents al mateix curs d’acord amb la regulació establida per l’article 36 del Decret 87/2015 i la seua posterior modificació establida en el Decret 136/2015.
f) En el cas de l’alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu, haurà de tindre’s en compte les adaptacions curriculars d’accés, metodològiques i d’avaluació realitzades amb anterioritat i al llarg de l’etapa.

Quadre 2

Matèries anteriors a la implantació de les modificacions introduïdes en la Llei Orgànica 2/2006, de 3 de maig, d’Educació, per la Llei Orgànica 8/2013, de 9 de desembre, per a la millora de la qualitat educativa, segons la seua disposició final quinta	Matèries posteriors a la implantació de les modificacions introduïdes en la Llei Orgànica 2/2006, de 3 de maig, d’Educació, per la Llei Orgànica 8/2013, de 9 de desembre, per a la millora de la qualitat educativa, segons la seua disposició final quinta
BATXILLERAT
Troncals
Cultura Audiovisual.	Cultura Audiovisual I.
Filosofia i Ciutadania.	Filosofia.
Llengua Estrangera I.	Primera Llengua Estrangera I.
Llengua Estrangera II.	Primera Llengua Estrangera II.
Específiques
Ciències de la Terra i Medioambientals.	Ciències de la Terra i del Medi Ambient.
Ciències per al Món 
Contemporani.	Cultura Científica.
Tecnologies de la Informació i la Comunicació.	Tecnologies de la Informació i la Comunicació I.

2. Alumnat que es matricula de 2n de batxillerat únicament amb les matèries pendents de 2n de batxillerat no superades en el sistema educatiu anterior LOE i que a més tinga matèries pendents de 1r de batxillerat del sistema educatiu anterior LOE.
Per a aquest alumnat, el procediment per a la superació de les matèries de 1r de batxillerat pendent serà d’acord amb les situacions següents:
a) Matèria o matèries pendents de primer curs LOE que tinguen idèntica denominació en els ensenyaments LOE i els ensenyaments LOMCE i que estiguen classificades, en la LOMCE, com a matèries troncals (generals o d’opció): haurà de cursar, en els ensenyaments actuals LOMCE, la mateixa matèria o matèries que tingueren pendents de primer curs.
b) Matèria d’Educació Física de primer curs de la LOE: haurà de cursar-se l’assignatura específica d’Educació Física del primer curs de la Llei Orgànica 8/2013.
c) Matèria o matèries pendents de primer curs LOE que tinguen idèntica denominació en els ensenyaments LOE i els ensenyaments LOMCE i que estiguen classificades, en la nova LOMCE com a assignatures específiques: podrà optar entre una de les dues possibilitats  següents:
c.1) Cursar, en els ensenyaments actuals LOMCE, la mateixa matèria o matèries que tingueren pendents de primer curs.
c.2) Substituir el mateix nombre de matèries pendents per altres del bloc d’assignatures específiques (excepte Educació Física) determinades per a primer curs en l’article 35 del Decret 87/2015, de 5 de juny, del Consell, modificat pel Decret 136/2015, de 4 de setembre, del Consell, i no cursades prèviament.
d) Matèria o matèries pendents de 1r curs LOE, amb  diferent denominació en la LOMCE i contingudes en l’annex de l’Ordre ECD/462/2016, de 31 de març i reflectit en el Quadre 2:
d.1) Matèries pendents que corresponen a assignatures troncals: haurà de cursar la corresponent matèria determinada en el citat annex (Quadre 2).
d.2) Matèries pendents que corresponen a assignatures específiques: podrà optar entre una de les dues possibilitats següents:
d.2.1) Cursar les matèries corresponents determinades en el citat annex (Quadre 2).
d.2.2) Substituir el mateix nombre de matèries pendents per altres dins del bloc de matèries específiques, determinades per a primer curs en l’article 35 del Decret 87/2015, de 5 de juny, del Consell, modificat pel Decret 136/2015, de 4 de setembre, del Consell, i no cursades prèviament.
e) Si està pendent la matèria “Arts Escèniques“ de primer curs LOE, haurà de cursar-se la matèria troncal d’opció, d’idèntica denominació, corresponent al segon curs LOMCE de la modalitat d’Arts, a més de les que haja de cursar en 2n curs de batxillerat de la modalitat triada.

f) Si està pendent la matèria de 1r curs LOE “Valencià: Llengua i Literatura I”, s’haurà de cursar i recuperar l’assignatura de lliure configuració autonòmica “Valencià: Llengua i Literatura I”.
g) L’alumnat que tinga matèries no superades que hagen deixat de formar part de l’oferta educativa establida en el Decret 87/2015 per al batxillerat (matèries optatives de 1r de batxillerat que han deixat de formar part de l’oferta educativa), les substituirà per altres de la seua elecció entre les assignatures específiques no cursades prèviament i corresponents al mateix curs d’acord amb la regulació establida per l’article 35 del Decret 87/2015 i la seua posterior modificació establida en el Decret 136/2015.
h) En el cas de l’alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu, haurà de tindre’s en compte les adaptacions curriculars d’accés, metodològiques i d’avaluació realitzades amb anterioritat i al llarg de l’etapa.
3. L’alumnat que opte per la repetició de segon curs complet i tinga, a més, matèries no superades de primer curs del sistema educatiu anterior (LOE).
Per a la superació de les matèries de primer curs serà aplicable el que estableix l’apartat anterior.
4. Alumnat que tinga matèries no superades que hagen deixat de formar part de l’oferta educativa establida en el Decret 87/2015 per al batxillerat.
Les matèries que han deixat de formar part de l’oferta educativa són Electrotècnia de 2n de batxillerat de la modalitat de Ciències i Tecnologia, i les matèries optatives de 1r i 2n de batxillerat excepte Tecnologies de la Informació I i II i Segona Llengua Estrangera I i II. L’alumnat que tinga aquestes matèries no superades les substituirà per altres de la seua elecció entre les assignatures específiques no cursades prèviament i corresponents al mateix curs d’acord amb la regulació establida pels articles 35 i 36 del Decret 87/2015 i la seua posterior modificació establida en el Decret 136/2015.
7.2.7. Canvi de modalitat o itinerari
1. Considerant el que estableix l’article 32.2 del Reial decret 1105/2014 i l’article 34 del Decret 87/2015 l’alumne o alumna podrà canviar la modalitat de batxillerat cursada en els casos següents:

a) L’alumnat que haja cursat el primer curs de batxillerat en una determinada modalitat i promocione a segon curs, podrà cursar una modalitat distinta en segon de batxillerat. Per a això, es matricularà de les matèries de segon curs de la nova modalitat triada i, addicionalment, de totes les matèries de primer de la nova modalitat que no haguera superat prèviament en cursar l’anterior modalitat. Aquestes matèries de primer de batxillerat tindran la consideració de matèria pendent, tot i que no seran computables als efectes de modificació de les condicions en les quals ha promocionat a segon.

b) Els canvis de modalitat també podran ser sol·licitats per part de l’alumnat que repetisca el segon curs. En aquest cas, haurà de matricular-se de totes les matèries de la nova modalitat, d’ambdós cursos, que no haguera superat prèviament en cursar l’anterior modalitat.

c) L’alumnat que repetisca el primer curs podrà triar una nova modalitat en tornar a cursar primer.
2. En els procediments de canvi de modalitat, les matèries cursades i no superades en primer en l’antiga modalitat no tindran la consideració de matèries pendents quan no pertanguen a la nova modalitat triada i, en conseqüència, no siga necessària la seua superació per a completar la nova modalitat.
3. Les matèries del bloc d’assignatures troncals cursades i superades en l’antiga modalitat, la superació de les quals no siga necessària per a completar la nova modalitat, podran substituir les assignatures específiques del primer o del segon curs en realitzar el canvi de modalitat.
4. Totes les matèries superades pels i per les alumnes en ambdós cursos de batxillerat computaran als efectes del càlcul de la nota mitjana del batxillerat, amb independència que pertanguen a l’antiga o a la nova modalitat.
5. En sol·licitar un canvi de modalitat, en tot cas, continuarà aplicant-se el límit de permanència en el batxillerat en règim ordinari (quatre anys acadèmics).
6. L’alumnat haurà de tindre en compte el que preveu l’apartat 7.2.5. d’aquest annex quant a la continuïtat entre matèries de primer i de segon curs i la seua avaluació.
7. El canvi d’itinerari en la modalitat d’Humanitats i Ciències Socials es realitzarà en els mateixos termes que els canvis de modalitat, per analogia.
8. El procediment per a sol·licitar el canvi de modalitat o itinerari serà el següent:
a) L’alumnat, o els seus representants legals si és menor d’edat, sol·licitarà el canvi de modalitat o itinerari davant del director o directora del centre docent segons el model que es proporciona en el document (E ) al final d’aquest annex.
b) La direcció dels centres públics o els titulars dels centres privats remetran a la direcció general competent en matèria d’ordenació acadèmica per a la resolució del canvi de modalitat la documentació següent:

– El model de canvi de modalitat que s’adjunta com a document ( E) al final d’aquest annex. La sol·licitud de canvi de modalitat depenent de si el canvi de modalitat se sol·licita en promocionar a 2n de batxillerat o en repetir 2n de batxillerat. La sol·licitud serà omplida per la direcció dels centres públics o els titulars dels centres privats.

– Una certificació acadèmica de l’alumne on consten la modalitat cursada i les qualificacions obtingudes fins aquell moment en totes les matèries de batxillerat.
– Una proposta de matrícula en la nova modalitat de segon curs triada, d’acord amb allò que s’ha indicat en el document (F) de canvi de modalitat en promocionar a segon curs de batxillerat o en el document (G) de canvi de modalitat en repetir segon curs de batxillerat només amb les matèries pendents. Els documents (F) i (G) estan adjunts al final d’aquest annex.
c) El termini de presentació finalitzarà el 31 d’octubre del curs escolar per al qual se sol·licite.
d) La direcció general competent en matèria d’ordenació acadèmica resoldrà en el termini màxim de tres mesos. Les sol·licituds podran entendre’s desestimades si no es dictara una resolució expressa en aquest termini.
9. Es traslladaran als documents d’avaluació les qualificacions de totes les matèries cursades i aprovades, amb independència que es tracte de matèries troncals, específiques o de lliure configuració autonòmica, ja siga de l’antiga modalitat o de la nova modalitat. En els documents d’avaluació de l’alumnat, serà estesa una diligència firmada pel secretari i amb el vistiplau del director, en el cas dels centres públics; i pel director en el cas dels centres privats. En tot cas, es farà constar que l’alumne o alumna ha efectuat un canvi de modalitat o itinerari d’acord amb el que preveu aquest annex.

7.2.8. Alumnat amb necessitats educatives especials
1. En relació amb l’alumnat que presenta necessitats educatives especials, en el batxillerat caldrà ajustar-se al que disposa l’article 41 del Decret 87/2015 i en el capítol III de l’Ordre de 14 de març de 2005, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, per la qual es regula l’atenció a l’alumnat amb necessitats educatives especials escolaritzat en centres que imparteixen Educació Secundària (DOGV 14.04.2005), mentre que no s’opose al Decret 87/2015.
2. Els alumnes i les alumnes amb necessitats educatives especials que cursen ensenyaments de batxillerat seran avaluats, amb caràcter general, d’acord amb el que estableix la normativa vigent i en coherència amb les adaptacions que es realitzen.
3. Pel que fa a aquestes adaptacions, el professor o professora de la matèria, amb la col·laboració del departament didàctic i del departament d’orientació, efectuarà les adaptacions curriculars necessàries que únicament podran afectar la metodologia didàctica, les activitats, la priorització i la temporització en la consecució dels objectius, tenint en compte que en batxillerat no es contempla la possibilitat de realitzar adaptacions curriculars individuals significatives.
4. Així mateix, en la celebració de les proves específiques que es convoquen, se n’haurà d’adaptar la duració i les condicions de realització a les característiques d’aquest alumnat.
5. Per a l’alumnat que presente una discapacitat auditiva, visual o motriu, i no siga possible realitzar una adaptació d’accés al currículum sense afectar els elements descriptius del currículum, podrà aplicar-se la mesura extraordinària d’exempció de la qualificació en determinades assignatures, segons el que estableix l’article 40.2 del Decret 87/2015.
6. El procediment per a sol·licitar l’exempció serà el següent:
a) L’alumne o alumna, o els seus representants legals si és menor d’edat, presentarà abans del 31 d’octubre (o en els deu dies següents a la seua incorporació al centre en el supòsit de trasllat després d’aquesta data) en el centre on curse els seus estudis un imprés de sol·licitud d’exempció de qualificació total o parcial d’una assignatura.
b) La direcció del centre remetrà l’expedient a la direcció territorial competent en matèria d’educació corresponent en un termini de 15 dies hàbils i inclourà necessàriament, junt amb la sol·licitud presentada, un informe psicopedagògic emés pel departament d’orientació del centre, així com de qualssevol altres informes de qualsevol tipus (mèdic, social...) de què dispose de l’alumne o alumna.
c) La direcció territorial competent en matèria d’educació completarà l’expedient adjuntant un informe emés per la Inspecció d’Educació i el remetrà, en el termini de 15 dies hàbils, a la direcció general competent en matèria d’ordenació acadèmica per a la seua resolució.

d) La direcció general competent en matèria d’educació, una vegada resolt l’expedient, comunicarà la resolució a la direcció territorial competent en matèria d’educació corresponent i al centre docent i aquest, al seu torn, la notificarà a l’interessat.
7. L’exempció de qualificació haurà de contemplar-se en les actes, en l’historial acadèmic de batxillerat i en l’expedient acadèmic de l’alumne amb l’expressió exempt/a (EX), i s’incorporarà a l’expedient una còpia de la resolució per la qual s’ha autoritzat.
7.2.9. Ensenyaments de Religió
Els ensenyaments de Religió s’impartiran en primer curs de batxillerat, atenent el que disposa la disposició addicional tercera del Reial decret 1105/2014, així com en l’article 35.4.b I en la disposició addicional primera del Decret 87/2015.
7.2.10. Exempcions i convalidacions
Per a l’alumnat que cursa ensenyaments professionals de música i dansa o que acredite tindre la condició d’esportista d’alt nivell, d’alt rendiment o d’elit de la Comunitat Valenciana caldrà ajustar-se al següent:	
1. Convalidació de diverses matèries en el curs 1r del batxillerat de l’alumnat que cursa simultàniament ensenyaments professionals de Música i de Dansa.
a) En el curs 1r de batxillerat és d’aplicació el que disposa el Reial decret 242/2009 i, per tant, es podran convalidar les matèries següents:

Assignatura	Ensenyança professional	Assignatura amb què es convalida
Anàlisi Musical I / 	Música 	2n curs d’Harmonia 
Cultura Audiovisual I	Música	Cultura Audiovisual
 Llenguatge i Pràctica Musical	Música	3r curs d’Instrument Principal o Veu
Anatomia Aplicada	Dansa	1r i 2n cursos d’Anatomia i Biomecànica Aplicada a la Dansa
Llenguatge i Pràctica Musical	Dansa	3r curs de Música

b) En el curs primer de batxillerat es podrà convalidar també una de les matèries específiques, que indicarà l’alumne en la seua sol·licitud, a excepció de la matèria d’Educació Física.

Assignatura específica i curs de batxillerat	Ensenyança professional	Assignatura amb què es convalida
Una assignatura específica de 1r curs	Música	Una assignatura dels ensenyaments professionals de Música que no haja sigut utilitzada per a cap altra convalidació
Una assignatura específica de 1r curs	Dansa	Una assignatura dels ensenyaments professionals de Dansa que no haja sigut utilitzada per a cap altra convalidació

2. Convalidació de diverses matèries en el curs 2n del batxillerat de l’alumnat que cursa simultàniament ensenyaments professionals de Música i de Dansa.
a) En el curs 2n de batxillerat és aplicable el disposat pel Reial decret 242/2009 i, per tant, es podran convalidar les matèries següents:

Assignatura	Ensenyança professional 	Assignatura amb què es convalida
Anàlisi Musical II	Música	1r curs d’Anàlisi o 1r curs de Fonaments de Composició
Història de la Música i de la Dansa 	Música	1r i 2n cursos d’Història de la Música
Arts Escèniques	Dansa	Interpretació i Creativitat i Dansa
Història de la Música i de la Dansa 	Dansa	Origen i Evolució de la Dansa i una entre les assignatures següents:
Origen i Evolució del Flamenc
Història de la Dansa Espanyola
Història de la Dansa Clàssica i Contemporània
Història de la Dansa Moderna i Contemporània

b) En el curs 2n de batxillerat també es podrà convalidar una matèria específica, que indicarà l’alumne en la seua sol·licitud.

Assignatura específica i curs de batxillerat	Ensenyança professional	Assignatura amb què es convalida 
Una assignatura específica de 2n curs	Música	Una assignatura dels ensenyaments professionals de Música que no haja sigut utilitzada per a cap altra convalidació
Una assignatura específica de 2n curs 	Dansa	Una assignatura dels ensenyaments professionals de Dansa que no haja sigut utilitzada per a cap altra convalidació

3. Beneficis per a l’alumnat de primer de batxillerat que realitza estudis dels ensenyaments professionals de Dansa o que acredita la condició d’esportista d’alt nivell, d’alt rendiment o d’elit a la Comunitat Valenciana.
a) En el curs primer de batxillerat és d’aplicació el disposat pel Reial decret 242/2009 i, per tant, es podrà sol·licitar l’exempció de l’assignatura d’Educació Física per a l’alumnat que realitza estudis dels ensenyaments professionals de Dansa o que acredita la condició d’esportista d’alt nivell, d’alt rendiment o d’elit a la Comunitat Valenciana.

b) En el curs primer de batxillerat es podrà convalidar amb la pràctica esportiva, per part de l’alumnat que acredite la condició d’esportista d’elit de la Comunitat Valenciana, o bé d’esportista d’alt nivell o d’alt rendiment, una de les matèries específiques, que indicarà l’alumne en la seua sol·licitud, a excepció de la matèria d’Educació Física.

4. Beneficis per a l’alumnat de segon de batxillerat que realitza estudis dels ensenyaments professionals de Dansa o que acredita la condició d’esportista d’alt nivell, d’alt rendiment o d’elit a la Comunitat Valenciana.
En el curs segon de batxillerat es podrà convalidar amb la pràctica esportiva, per part de l’alumnat que acredite la condició d’esportista d’elit de la Comunitat Valenciana, o bé d’esportista d’alt nivell o d’alt rendiment, una de les matèries específiques, que indicarà l’alumne en la seua sol·licitud.
5. Procediment per a sol·licitar la convalidació de matèries i l’exempció d’Educació Física.
El procediment per a sol·licitar la convalidació de matèries i l’exempció d’Educació Física per als dos cursos de l’etapa es regirà pel que s’ha previst a aquest respecte en l’Ordre 71/2010 i els models de sol·licitud s’adjunten als documents B i C. En tot cas, les matèries objecte de convalidació no seran tingudes en compte en el càlcul de la nota mitjana dels ensenyaments de batxillerat.
7.2.11. Canvis de llengua estrangera
1. L’alumnat que haja cursat en primer curs una determinada llengua estrangera i desitge canviar de llengua estrangera per raons justificades, podrà sol·licitar aquest canvi si repeteix primer curs en la seua totalitat, o bé en el moment en què es trobe en condicions de promocionar a segon curs. Aquest canvi sempre estarà supeditat a l’oferta i a les possibilitats organitzatives del centre. D’ací endavant, anomenarem la Primera Llengua Estrangera: llengua A a la matèria que s’abandona i Primera Llengua Estrangera: llengua B a la nova matèria de la que es matricula.

2. Quan el canvi de llengua estrangera es produïsca a l’inici del segon curs de l’etapa:
a) Si l’alumne o l’alumna va superar la matèria Primera Llengua Estrangera I: llengua A de primer curs, podrà matricular-se en la nova matèria Primera Llengua Estrangera II: llengua B de segon curs després de la superació d’una prova de nivell a realitzar pel departament didàctic corresponent, per mitjà de la qual s’acredite un nivell de competència adequat per a iniciar l’estudi d’aquesta nova llengua estrangera en segon curs. En aquest cas, l’alumne o l’alumna no haurà de cursar la matèria Primera Llengua Estrangera I: llengua B de primer curs, ja que es considera que no hi ha incompatibilitat a l’efecte d’avaluació.

b) Si l’alumne o alumna va obtindre avaluació negativa en la matèria Primera Llengua Estrangera I: llengua A de primer curs, podrà matricular-se en la nova matèria Primera Llengua Estrangera II: llengua B de segon curs sempre que supere la prova de nivell a què es refereix l’apartat anterior. Pel que fa a la matèria pendent Primera Llengua Estrangera I: llengua A, l’alumne o alumna haurà de superar-la i, només en els casos en què no s’haja cursat prèviament la matèria Segona Llengua Estrangera I: llengua B, aquest alumnat tindrà la possibilitat de cursar la matèria Primera Llengua Estrangera I: llengua B en comptes de la matèria Primera Llengua Estrangera I: llengua A. Aquesta circumstància s’haurà de fer constar en la sol·licitud corresponent de canvi de llengua estrangera.
3. Els canvis de Llengua Estrangera hauran de ser autoritzats per la direcció general competent en matèria d’ordenació de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport d’acord amb el següent procediment i terminis:
La direcció dels centres públics o els titulars dels centres privats remetran les sol·licituds de l’alumnat abans del 31 d’octubre de l’any acadèmic corresponent, adjuntant l’informe del departament didàctic respectiu i una certificació acadèmica expedida pel centre. La direcció general competent en matèria d’ordenació resoldrà en el termini màxim de tres mesos, de manera que les sol·licituds podran entendre’s desestimades si no es dictara una resolució expressa en aquest termini.

7.2.12. Alumnat que es troba en possessió d’un títol de Tècnic dels Ensenyaments Professionals de Música o de Dansa o d’un títol de Tècnic o Tècnic Superior de Formació Professional
1. L’alumnat que es trobe en possessió d’un títol de Tècnic dels Ensenyaments Professionals de Música o de Dansa d’un títol de Tècnic o Tècnic Superior de Formació Professional i desitge obtindre el títol de Batxiller, podrà obtindre aquest títol cursant i superant les matèries generals del bloc d’assignatures troncals de primer i segon curs de la modalitat de batxillerat que l’alumne o alumna trie, a més de les matèries Valencià: Llengua i Literatura I i Valencià: Llengua i Literatura II, d’acord amb el Quadre 3 que figura al final de l’article 7.2.13.

a) Per a exercir aquesta opció, l’alumnat haurà de sol·licitar-ho en el seu centre i aportar el títol de Tècnic o Tècnic Superior de Formació Professional, o bé el títol de Tècnic dels Ensenyaments Professionals de Música o Dansa junt amb el certificat acadèmic amb les qualificacions de cinqué i sisé curs dels ensenyaments professionals de Música o de Dansa en la corresponent especialitat, abans del 31 d’octubre de l’any acadèmic en curs, mitjançant el model de sol·licitud que s’adjunta com a document (H).
b) La qualificació final de batxillerat es calcularà de la següent manera:
b.1) Per a l’alumnat que obtinga el títol de Batxiller trobant-se en possessió d’un títol de Tècnic dels Ensenyaments Professionals de Música o de Dansa, la qualificació final serà la mitjana aritmètica de les qualificacions obtingudes en les matèries generals del bloc d’assignatures troncals de primer i segon curs de la modalitat cursada, a més de les matèries Valencià: Llengua i Literatura I i Valencià: Llengua i Literatura II, i de les assignatures dels cursos cinqué i sisé dels ensenyaments professionals de Música o de Dansa en la corresponent especialitat, expressada en una escala de 0 a 10 amb dos decimals, arredonida a la centèsima més pròxima.
En el cas de l’alumnat que haja accedit directament a sisé curs dels ensenyaments professionals de Música o de Dansa, per al càlcul de la qualificació final seran considerades les qualificacions de les assignatures d’aquest curs i de les matèries generals del bloc d’assignatures troncals de primer i segon curs de la modalitat cursada, a més de les matèries Valencià: Llengua i Literatura I i Valencià: Llengua i Literatura II.

b.2) Per a l’alumnat que obtinga el títol de Batxiller trobant-se en possessió d’un títol de Tècnic o Tècnic Superior de Formació Professional, la qualificació final serà la mitjana aritmètica de les qualificacions obtingudes en les matèries generals del bloc d’assignatures troncals de primer i segon curs de la modalitat de batxillerat cursada, a més de les matèries Valencià: Llengua i Literatura I i Valencià: Llengua i Literatura II, expressada en una escala de 0 a 10 amb dos decimals, arredonida a la centèsima més pròxima.
c) En termes de promoció de primer a segon curs, per a aquest alumnat, caldrà ajustar-se al que estableix l’apartat 7.2.3. d’aquestes instruccions, però únicament en relació amb les matèries generals del bloc d’assignatures troncals i la matèria de lliure configuració autonòmica Valencià: Llengua i Literatura I. En termes de permanència d’un any més en el mateix curs i de permanència en l’etapa, s’aplicaran els mateixos criteris establits amb caràcter general en batxillerat.

2. En el supòsit de l’alumnat que, estant en possessió d’un títol de Tècnic dels Ensenyaments Professionals de Música o de Dansa o d’un títol de Tècnic o Tècnic Superior de Formació Professional, haja superat el primer curs de qualsevol de les modalitats o vies del batxillerat cursant totes les matèries, podrà sol·licitar en segon curs de batxillerat matricular-se únicament de les matèries generals del bloc d’assignatures troncals i de la matèria de lliure configuració autonòmica Valencià: Llengua i Literatura II.
a) En aquest cas, als efectes d’avaluació i titulació, es consideraran únicament les matèries generals del bloc d’assignatures troncals de primer i segon curs de batxillerat i Valencià: Llengua i Literatura I i II. Per al càlcul de la qualificació final d’aquest alumnat, es calcularà de la següent manera:
a.1) Per l’alumnat que obtinga el títol de Batxiller trobant-se en possessió d’un títol de Tècnic dels Ensenyaments Professionals de Música o de Dansa, la qualificació final serà la establida a l’apartat 1.b.1) anterior.
a.2) Per l’alumnat que obtinga el títol de Batxiller trobant-se en possessió d’un títol de Tècnic o Tècnic Superior de Formació Professional, la qualificació final serà la mitjana aritmètica de totes les matèries cursades i aprovades en primer de batxillerat i les matèries generals del bloc d’assignatures troncals de segon de batxillerat i la matèria de Valencià: Llengua i Literatura II.
b) Si l’alumnat de segon curs de batxillerat té pendent una o dues matèries de primer curs, només haurà de cursar aquestes matèries si es tracta de matèries generals del bloc d’assignatures troncals o de la matèria de Valencià: Llengua i Literatura I. Únicament la possibilitat prevista en aquest paràgraf haurà de ser autoritzada per la direcció general competent en matèria d’ordenació de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, seguint el procediment següent:

b.1) L’alumnat, o els seus representants legals si és menor d’edat, presentarà la sol·licitud davant del director o directora del centre docent segons el model que s’adjunta com a document (H).
b.2) La direcció dels centres públics o els titulars dels centres privats remetran a la direcció general competent en matèria d’ordenació acadèmica per a la resolució la documentació següent:
– El model de sol·licitud que s’adjunta com a document (H).
– Una certificació acadèmica de l’alumne o alumna on consten la modalitat cursada i les qualificacions obtingudes fins  aquell moment en totes les matèries de batxillerat.
– El títol de Tècnic o Tècnic Superior de Formació Professional o el títol de Tècnic dels Ensenyaments Professionals de Música o Dansa

b.3) El termini de presentació finalitzarà el 15 de novembre del curs escolar per al qual se sol·licite.
b.4) La direcció general competent en matèria d’ordenació acadèmica resoldrà en el termini màxim de tres mesos, de manera que aquestes sol·licituds podran entendre’s desestimades si no es dictara una resolució expressa dins aquest termini.
3. En els documents d’avaluació de l’alumnat, s’estendrà una diligència signada pel secretari o secretària i amb el vistiplau del director o directora, en el cas dels centres públics, i pel director o directora, en el cas dels centres privats. En tot cas, es farà constar que l’alumne o alumna ha cursat únicament les matèries generals del bloc d’assignatures troncals de batxillerat, així com les matèries de lliure configuració autonòmica Valencià: Llengua i Literatura I i Valencià: Llengua i Literatura II.
7.2.13. Alumnat que cursa ensenyaments professionals de Música o de Dansa i de batxillerat simultàniament
1. L’alumnat que cursa cinqué o sisé curs dels ensenyaments professionals de Música o de Dansa i simultàniament primer de batxillerat podrà matricular-se únicament de les matèries generals del bloc d’assignatures troncals de primer curs de batxillerat de la modalitat que trie, així com de la matèria de lliure configuració autonòmica Valencià: Llengua i Literatura I, d’acord amb el Quadre 3 que figura al final d’aquest mateix article.
a) Per a exercir aquesta opció l’alumnat haurà de sol·licitar-ho en el seu centre i aportar un document acreditatiu de la seua matriculació en cinqué o sisé curs dels ensenyaments professionals de Música o de Dansa, abans del 31 d’octubre de l’any acadèmic en curs, mitjançant el model de sol·licitud que que s’adjunta com a document (H).
b) Aquest alumnat, en segon de batxillerat, cursarà les matèries generals del bloc d’assignatures troncals de la modalitat que trie i la matèria de lliure configuració autonòmica Valencià: Llengua i Literatura II, d’acord amb el Quadre 3 que figura al final d’aquest mateix article.

c) Per a l’obtenció del títol de Batxiller per part d’aquest alumnat es requerirà:
– Estar en possessió del títol de Tècnic dels Ensenyaments Professionals de Música o de Dansa en el moment de realització de l’avaluació final de segon curs de batxillerat, ja siga en la fase ordinària o en l’extraordinària.
– Haver superat les matèries generals del bloc d’assignatures troncals de la modalitat triada per l’alumne o alumna, en ambdós cursos de l’etapa, així com les matèries Valencià: Llengua i Literatura I i Valencià: Llengua i Literatura II, en l’avaluació final de segon curs de batxillerat, ja siga en la fase ordinària o en l’extraordinària.

d) La qualificació final de l’etapa serà la mitjana aritmètica de les qualificacions obtingudes en les matèries generals del bloc d’assignatures troncals de primer i segon curs de la modalitat cursada, a més de les matèries Valencià: Llengua i Literatura I i Valencià: Llengua i Literatura II i de les assignatures dels cursos cinqué i sisé dels ensenyaments professionals de Música o de Dansa en la corresponent especialitat, expressada en una escala de 0 a 10 amb dos decimals. Per a aquest càlcul, l’alumne o alumna presentarà en temps i forma al centre educatiu un certificat acadèmic amb les qualificacions obtingudes en els cursos cinqué i sisé dels ensenyaments professionals de Música o de Dansa.

e) En termes de promoció de primer a segon curs, per a aquest alumnat, caldrà ajustar-se al que estableix l’article 20 d’aquesta ordre, però únicament en relació amb les matèries generals del bloc d’assignatures troncals i la matèria de lliure configuració autonòmica Valencià: Llengua i Literatura I. En termes de permanència d’un any més en el mateix curs i de permanència en l’etapa, s’aplicaran els mateixos criteris establits amb caràcter general en batxillerat.
2. En el cas que un alumne o alumna supere totes les matèries de primer i segon de batxillerat, però no estiga en possessió del títol de Tècnic dels Ensenyaments Professionals de Música o de Dansa per no haver superat totes les matèries d’aquests ensenyaments, les qualificacions de batxillerat es traslladaran a l’acta del curs acadèmic següent fins que l’alumne o alumna obtinga el títol de Tècnic dels Ensenyaments Professionals de Música o de Dansa, si no és que aquest alumnat renuncia a la possibilitat de cursar simultàniament ambdós ensenyaments i opta per cursar totes les matèries de batxillerat. Aquesta opció no podrà exercir-se una vegada haja transcorregut el mes d’octubre de cada curs acadèmic i, en tot cas, hi serà aplicable el límit de permanència en l’etapa establit per al batxillerat. 
3. En el supòsit de l’alumnat que estiga cursant sisé curs dels ensenyaments professionals de Música o de Dansa i haja superat el primer curs de qualsevol de les modalitats o vies del batxillerat cursant totes les matèries, podrà sol·licitar en segon curs de batxillerat matricular-se únicament de les matèries generals del bloc d’assignatures troncals de segon de batxillerat i la matèria de lliure configuració autonòmica Valencià: Llengua i Literatura II.
a) En aquest cas, als efectes d’avaluació i titulació, es consideraran únicament les matèries generals del bloc d’assignatures troncals de primer i segon curs de batxillerat i Valencià: Llengua i Literatura I i II, sempre que l’alumnat reunisca els requisits que estableix l’apartat 1.c) anterior.  
La qualificació final serà la mitjana aritmètica de les qualificacions obtingudes en les matèries generals del bloc d’assignatures troncals de primer i segon curs de la modalitat cursada, a més de les matèries Valencià: Llengua i Literatura I i Valencià: Llengua i Literatura II, i de les assignatures dels cursos cinqué i sisé dels ensenyaments professionals de Música o de Dansa en la corresponent especialitat, expressada en una escala de 0 a 10 amb dos decimals, arredonida a la centèsima més pròxima.
b) L’alumnat amb una o dues matèries pendents de primer curs només haurà de cursar aquestes matèries si es tracta de matèries generals del bloc d’assignatures troncals o de la matèria de Valencià: Llengua i Literatura I. Únicament la possibilitat prevista en aquest paràgraf haurà de ser autoritzada per la direcció general competent en matèria d’ordenació de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, seguint el procediment següent:
b.1) L’alumnat, o els seus representants legals si és menor d’edat, presentarà la sol·licitud davant del director o directora del centre docent segons el model que s’adjunta com a document (H)
b.2) La direcció dels centres públics o els titulars dels centres privats remetran a la direcció general competent en matèria d’ordenació acadèmica per a la resolució la documentació següent:
– El model de sol·licitud que s’adjunta com a document (H)
– Una certificació acadèmica de l’alumne o alumna on consten la modalitat cursada i les qualificacions obtingudes fins  aquell moment en totes les matèries de batxillerat.
– El certificat de matrícula de sisé curs dels ensenyaments professionals de Música o de Dansa.
b.3) El termini de presentació finalitzarà el 31 d’octubre del curs escolar per al qual se sol·licite.
b.4) La direcció general competent en matèria d’ordenació acadèmica resoldrà en el termini màxim de tres mesos, de manera que aquestes sol·licituds podran entendre’s desestimades si no es dictara una resolució expressa dins aquest termini.
4. En els documents d’avaluació de l’alumnat, s’estendrà una diligència signada pel secretari o secretària i amb el vistiplau del director o directora, en el cas dels centres públics, i pel director o directora, en el cas dels centres privats. En tot cas, es farà constar que l’alumne o alumna ha cursat únicament les matèries troncals generals de batxillerat, així com les matèries de lliure configuració autonòmica Valencià: Llengua i Literatura I i Valencià: Llengua i Literatura II.

7.3. Reclamació de qualificacions
1. Pel que fa al dret de l’alumnat a una avaluació objectiva i que la seua dedicació, esforç i rendiment siguen valorats i reconeguts amb objectivitat, al procediment per a la reclamació de qualificacions obtingudes i de les decisions sobre promoció, així com les actuacions prèvies referents a la sol·licitud d’aclariments i revisions que fomenten un marc de col·laboració i enteniment mutu entre el professorat i l’alumnat i els seus representants legals caldrà ajustar-se al que s’estableix en l’Ordre 32/2011, de 20 de desembre.
2. La direcció del centre farà públics els continguts mínims, els criteris d’avaluació i els sistemes de recuperació establits en les respectives programacions didàctiques, sense perjudici de la responsabilitat que té cada professor i professora d’informar l’alumnat sobre el contingut de la programació, els mínims exigibles i els criteris d’avaluació i qualificació.

8. CRITERIS PER A LA CONSTITUCIÓ DE GRUPS I CONFECCIÓ D’HORARIS
1. Els equips directius confeccionaran els grups d’alumnat tenint en compte els criteris següents:
a) Els grups han de ser homogenis quant al nombre i s’exclourà en la seua composició tot criteri discriminatori.
b) Els alumnes i les alumnes amb necessitats educatives especials escolaritzats en els centres d’Educació Secundària hauran d’estar distribuïts de forma homogènia entre tots els grups d’un mateix curs, excloent-ne en la composició tot criteri discriminatori.
c) Els alumnes i les alumnes que romanguen un any més en un curs seran també distribuïts de forma homogènia.
d) En els centres docents que impartisquen educació secundària obligatòria i batxillerat i que escolaritzen alumnat amb necessitats educatives especials, la reducció de ràtio vindrà determinada per la resolució de la direcció territorial competent en matèria d’educació, tenint en compte el dictamen d’escolarització.
El nombre d’alumnes màxim d’aquestes característiques serà de 2 per unitat amb caràcter general. Pel primer alumne amb necessitats educatives especials degudament dictaminat, es reduirà la ràtio en 3 alumnes. Pel segon alumne amb necessitats educatives especials degudament dictaminat, es reduirà la ràtio en 4 alumnes més. A aquests efectes, el terme ràtio quedarà referit al nombre màxim d’alumnes per unitat escolar, segons estableix la normativa bàsica.
2. La direcció general competent en matèria de planificació educativa autoritzarà la constitució de grups en els diversos ensenyaments per a cada curs escolar.
8.1. educació secundària obligatòria
1. L’horari de l’educació secundària obligatòria quedarà regulat per l’article 3 i l’annex IV del Decret 87/2015
2. L’horari setmanal per a cada grup del primer i segon curs d’educació secundària obligatòria serà de 30 hores lectives, i de 32 para cada un dels cursos de tercer i quart.
3. Per a l’alumnat amb necessitats educatives especials, la distribució horària podrà ajustar-se a la proposta d’adaptació curricular individualitzada.
4. El nombre màxim d’alumnes per unitat en educació secundària obligatòria es regularà d’acord amb el que estableix el Decret 89/2017, de 7 de juliol, del Consell, el qual fixa el nombre màxim d’alumnat i la jornada lectiva del personal docent en els nivells no universitaris regulats per la Llei Orgànica 2/2006, de 3 de maig, d’Educació, en els centres docents no universitaris de la Comunitat Valenciana (DOGV 14.07.2017).
8.2. batxillerat
1. L’horari del batxillerat està regulat per l’article 3 i l’annex V del Decret 87/2015 modificat pel Decret 136/2015.
2. El nombre màxim d’alumnes per unitat en batxillerat es regularà d’acord amb el que estableix el Decret 89/2017, de 7 de juliol, del Consell, el qual fixa el nombre màxim d’alumnat i la jornada lectiva del personal docent en els nivells no universitaris regulats per la Llei Orgànica 2/2006, de 3 de maig, d’Educació, en els centres docents no universitaris de la Comunitat Valenciana (DOGV 14.07.2017).

3. Amb caràcter general, quan en un centre estiguen constituïdes dues o més modalitats de batxillerat, s’agruparà l’alumnat en les matèries comunes i en les pròpies de modalitat o optatives coincidents, amb un màxim de 35 alumnes per grup.

9. MATRÍCULA
1. D’acord amb el Decret 40/2016, de 15 d’abril, pel qual es regula l’accés als centres docents públics i privats concertats que imparteixen ensenyaments de règim general (DOGV 18.04.2016), la matriculació de l’alumnat en un centre públic o privat concertat suposarà respectar el Projecte educatiu del centre i el caràcter propi, si és el cas, que haurà de respectar al seu torn els drets reconeguts a l’alumnat i a les seues famílies en les lleis i el que s’estableix en l’apartat 5 de l’article 2 del dit decret.
2. Els centres docents públics i privats concertats estan obligats a mantindre escolaritzat l’alumnat fins al final de l’ensenyament obligatori, excepte el canvi de centre produït per voluntat familiar o per aplicació de la normativa sobre convivència dels centres docents en l’apartat que regula els drets i deures de l’alumnat.

3. En els supòsits de no convivència dels progenitors de l’alumne o alumna per motius de separació, divorci, ruptura de parella de fet, o situació anàloga, s’aplicarà, en el procediment d’admissió i en el canvi de centre educatiu de l’alumnat en els centres docents públics i privats concertats que imparteixen educació secundària obligatòria de la Comunitat Valenciana, la Resolució de 28 de març de 2014, del director general de Centres i Personal Docent, per la qual es dicten instruccions en relació amb l’escolarització de l’alumnat els pares del qual no conviuen per motius de separació, divorci o situació anàloga. (DOCV 03.04.2014).

9.1. Documents de matrícula
1. D’acord amb l’article 54 de l’Ordre 7/2016, de 19 d’abril, de la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport, per la qual es regula el procediment d’admissió de l’alumnat en els centres docents públics i privats concertats que imparteixen ensenyaments d’educació infantil, educació primària, educació secundària obligatòria i batxillerat de la Comunitat Valenciana (DOCV 11.04.2013), per a la formalització de la matrícula, a més de la sol·licitud presentada, s’aportaran:

a) El llibre de família o, a falta d’això, una certificació de la inscripció de naixement lliurada pel Registre Civil. Aquesta documentació haurà d’acreditar que l’alumne o alumna compleix el requisit d’edat establit en l’article 22 de la Llei Orgànica 2/2006, d’Educació.

A l’efecte es comprovarà que l’alumne compleix o complirà el requisit de l’edat exigida, abans que finalitze l’any natural en què s’inicia el curs acadèmic a què pretén accedir.
b) Quan es tracte d’alumnat procedent d’un altre centre presentarà la certificació de baixa del centre anterior amb expressió de la seua situació acadèmica. La documentació aportada haurà d’acreditar que l’alumne o alumna compleix els requisits acadèmics exigits per l’ordenament jurídic vigent per al nivell educatiu i curs a què pretén accedir.

Aquesta certificació s’ajustarà al model vigent i, hi constaran els estudis que realitza o ha realitzat l’alumne en aquell any acadèmic.
c) El document sanitari obligatori per a l’inici d’etapa educativa establit per la conselleria competent en matèria de sanitat.
En el moment d’efectuar la matrícula, o amb anterioritat a l’inici del curs escolar, en el primer curs d’educació secundària obligatòria, batxillerat, i cicles formatius de formació professional, l’alumnat o els seus representants legals hauran de presentar l’Informe de Salut de l’Escolar publicat per l’Ordre de 27 de febrer de 2002, de la Conselleria de Sanitat (DOGV 27.03.2002).
Aquest document es facilitarà en els centres sanitaris i serà omplit gratuïtament pel facultatiu que tinga a càrrec el control sanitari de l’alumne/a.
2. Quan el canvi de centre es produïsca sense procés d’admissió, la documentació a què es refereix l’apartat anterior es remetrà d’ofici d’un centre a un altre.
3. Als alumnes que accedisquen al tercer curs d’educació secundària obligatòria, la Tresoreria de la Seguretat Social els atorgarà el Número de la Seguretat Social (NUSS) d’acord amb el que estableix el Reial decret 84/1996, de 26 de gener, pel qual s’aprova el Reglament General sobre inscripció d’empreses i afiliació, altes, baixes i variacions de dades de treballadors en la Seguretat Social (BOE 27.02.1996). Aquest document haurà de ser presentat en el centre docent per l’alumnat o els seus representants legals.
4. L’alumnat haurà d’abonar la quota corresponent de l’assegurança escolar en el moment de realitzar la matrícula en la secretaria del centre a partir del tercer curs en educació secundària obligatòria i en la resta d’ensenyaments postobligatoris.
5. No obstant això, els i les alumnes que cursen els ensenyaments professionals de música o de dansa en Conservatoris de Música o de Dansa i que al mateix temps cursen tercer i quart d’educació secundària obligatòria o batxillerat es consideraran compresos en el camp d’aplicació de l’assegurança escolar, sense que per a això siga necessari l’abonament d’una nova quota ja que, d’acord amb l’article 60.4 del Reglament General sobre Cotització i Liquidació d’altres Drets de la Seguretat Social, aprovat pel Reial decret 2064/1995, de 22 de desembre, l’obligació de cotitzar a l’assegurança escolar és única per estudiant i curs acadèmic encara que l’estudiant estiga matriculat en diversos centres.

6. En l’ensenyament obligatori, en el cas que en el moment de la matrícula no es puga aportar tota la documentació requerida, es podrà efectuar la matrícula, condicionada a la posterior entrega de l’esmentada documentació, exceptuant la documentació que certifique la situació acadèmica.
7. En els centres d’Ensenyament Secundari, l’accés a una modalitat de batxillerat o a un cicle formatiu de la formació professional o a un programa formatiu de qualificació bàsica requerirà la participació en el procés d’admissió, amb independència que l’alumne estiga cursant altres ensenyaments, inclús no obligatoris, en el mateix centre.

8. Els alumnes i les alumnes d’educació secundària obligatòria i batxillerat que hagen superat totes les matèries, àmbits o mòduls en l’avaluació final ordinària, formalitzaran la matrícula per al següent curs en el període de matriculació ordinari. Així mateix, l’alumnat en condicions de promocionar dins de la mateixa etapa, també podrà formalitzar matrícula per al curs següent en aquest període de matriculació, encara que tinguen matèries, àmbits o mòduls pendents de superació en les proves extraordinàries.
9.2. NIA
1. L’Ordre de 29 d’abril de 2009, de la Conselleria d’Educació, per la qual es regula el número identificatiu de l’alumnat de la Comunitat Valenciana (NIA) (DOCV 02.06.2009), regula l’assignació d’un número d’identificació personal (NIA) a cada alumna i alumne, per a facilitar la gestió dels processos referents a la documentació de l’alumnat al llarg de la seua vida escolar.
2. El NIA l’assignarà la conselleria competent en matèria d’Educació, seguint el procediment indicat en l’article 4 de l’Ordre de 29 d’abril de 2009, i es farà constar en tota la documentació oficial en què es precise identificar un alumne o alumna.
3. Els centres docents emetran per a cada alumna i cada alumne una targeta que servirà com a document acreditatiu del número d’identificació de l’alumnat.
9.3. Trasllat de matrícula
Quan un alumne o alumna es trasllade de centre per a prosseguir els seus estudis d’educació secundària obligatòria o batxillerat, caldrà ajustar-se a allò que s’ha disposat per la Conselleria competent en matèria d’educació.
1. Trasllat de centre en el territori espanyol
a) Quan l’alumna o l’alumne es trasllade de centre per a prosseguir els seus estudis d’educació secundària obligatòria o de batxillerat, el centre d’origen expedirà els documents següents:
– Una certificació acadèmica que li permeta matricular-se en el nou centre. Quan el trasllat s’efectue sense haver conclòs qualsevol dels cursos, s’acompanyarà aquesta certificació amb l’informe personal per trasllat a què es refereixen els documents (I) i (J), per a educació secundària obligatòria i batxillerat respectivament, adjunts al final d’aquest annex.

– El centre d’origen remetrà al de destinació, de forma immediata i a petició d’aquest, el corresponent historial acadèmic de l’educació secundària obligatòria o batxillerat, fent constar en la diligència corresponent que les dades que conté concorden amb l’expedient que guarda el centre.
b) El centre receptor es farà càrrec de la custòdia de l’historial acadèmic de l’educació secundària obligatòria o batxillerat i obrirà el corresponent expedient acadèmic, al qual traslladarà les dades de l’informe personal per trasllat.
c) La matriculació adquirirà caràcter definitiu una vegada rebut l’historial acadèmic degudament omplit.
d) En el cas de trasllat des d’una comunitat autònoma amb llengua pròpia cooficial amb el castellà a un centre de la Comunitat Valenciana, les qualificacions obtingudes en aquesta matèria tindran la mateixa validesa, a efectes acadèmics, que les restants matèries del currículum; no obstant això, si la qualificació de la dita matèria haguera sigut negativa, no es computarà com a pendent ni tindrà efectes acadèmics.
e) Quan els documents bàsics d’avaluació hagen de produir efectes fora de la Comunitat Valenciana caldrà ajustar-se al que disposa l’article 36.3 de la Llei 30/1992 de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.

2. Trasllat de centre a un sistema educatiu estranger.
a) Quan l’alumna o l’alumne s’incorpora a un centre estranger a Espanya o en l’exterior que no impartisca ensenyaments del sistema educatiu espanyol, no es traslladarà l’historial acadèmic.
b) Per a facilitar la incorporació als ensenyaments equivalents del sistema educatiu estranger que es tracte, el centre d’origen emetrà una certificació acadèmica de l’alumnat. L’historial acadèmic continuarà custodiat per l’últim centre en què l’alumne va estar matriculat fins a la seua possible reincorporació als ensenyaments del sistema educatiu espanyol, en el mateix o en un altre centre, al qual es traslladarà llavors, o fins a la seua entrega a l’alumnat després de la conclusió dels estudis estrangers equivalents a l’educació secundària obligatòria o al batxillerat.
9.4. Anul·lació de matrícula en batxillerat
1. La permanència en el batxillerat ocupant un lloc escolar en règim ordinari diürn serà de quatre anys acadèmics, com a màxim, de conformitat amb l’article 26.3 del Reial decret 1105/2014.
2. Amb la finalitat de no esgotar el nombre d’anys durant els quals es pot romandre cursant batxillerat en règim ordinari, els alumnes i les alumnes podran sol·licitar al director o la directora del centre docent on estiga matriculat l’anul·lació de la matrícula corresponent quan acredite trobar-se en alguna de les circumstàncies següents: malaltia prolongada de caràcter físic o psíquic, incorporació a un lloc de treball, obligacions ineludibles de tipus personal o familiar que impedisquen la normal dedicació a l’estudi o altres circumstàncies, degudament justificades, que tinguen caràcter excepcional.
3. Les sol·licituds hauran de formular-se, en tot cas, abans de finalitzar el mes d’abril i seran resoltes, oïts l’equip docent i el departament d’orientació o qui tinga atribuïdes les seues funcions, pel director del centre docent on es trobe matriculat l’alumne o l’alumna. El director o la directora autoritzarà l’anul·lació de la matrícula sempre que resulte acreditada l’existència d’una de les causes que figuren en el punt anterior. En cas de denegació, els interessats podran elevar recurs davant de la direcció territorial competent en matèria d’educació.

4. Els alumnes i les alumnes que hagen esgotat el límit de permanència en l’etapa en règim ordinari diürn, podran continuar els seus estudis en els règims de batxillerat per a persones adultes, nocturn o a distància, així com presentar-se a les proves per a obtindre directament el títol de Batxiller a què es refereix l’article 69.4 de la Llei Orgànica 2/2006.
9.5. Alumnat estranger
1. Per a l’admissió i matriculació de l’alumnat estranger s’haurà de tindre en compte el que s’estableix en la normativa bàsica en aquesta matèria:
a) L’article 9 de la Llei Orgànica 4/2000, d’11 de gener, sobre drets i llibertats dels estrangers a Espanya i la seua integració social, en la seua redacció donada per la Llei Orgànica 2/2009, d’11 de desembre, de reforma de la Llei Orgànica 4/2000, d’11 de gener, sobre drets i llibertats dels estrangers a Espanya i la seua integració social (BOE 12.12.2009).
b) El Reial decret 557/2011, de 20 d’abril, pel qual s’aprova el Reglament de la Llei Orgànica 4/2000, sobre drets i llibertats dels estrangers a Espanya i la seua integració social, després de la seua reforma per Llei Orgànica 2/2009,(BOE 30.04.2011).
c) L’article 18 del Reial decret 1105/2014.
2. L’escolarització de l’alumnat que s’incorpora de forma tardana al sistema educatiu es realitzarà atenent les circumstàncies, coneixements, edat i historial acadèmic. Quan presente greus carències en la llengua d’escolarització del centre, rebrà una atenció específica que serà, en tot cas, simultània a la seua escolarització en els grups ordinaris, amb els quals compartiran el major temps possible de l’horari setmanal. Els que presenten un desfasament en el seu nivell de competència curricular de més de dos anys, podran ser escolaritzats en el curs inferior al qual els correspondria per edat. Per a aquest alumnat s’adoptaran les mesures de reforç necessàries que faciliten la seua integració escolar i la recuperació del seu desfasament i li permeten continuar amb aprofitament els seus estudis. En el cas de superar el dit desfasament, s’incorporaran al curs corresponent a la seua edat.
3. Serà preceptiva l’avaluació d’aquest alumnat, si bé, el seu tutor o tutora, oït l’equip docent, assessorat pel departament d’Orientació, i amb el vistiplau de la direcció del centre, podrà determinar la seua no avaluació en les matèries que s’establisca, durant els primers mesos després de la incorporació de l’alumnat i quan el seu grau de desconeixement de la llengua vehicular de l’ensenyament així ho aconselle. En aquest supòsit, en els documents oficials d’avaluació i en la informació a les famílies dels resultats de l’avaluació, es farà constar aquesta circumstància, així com les adaptacions curriculars i actuacions docents efectuades respecte d’això.
4. L’alumnat estranger que s’haja incorporat tardanament a l’ensenyament bàsic, i en acabar-lo haja aconseguit les competències bàsiques i els objectius de l’etapa obtindrà el títol de Graduat en Educació Secundària Obligatòria.
5. L’alumnat estranger menor de 18 anys podrà incorporar-se als ensenyaments postobligatoris no universitaris si disposa d’algun dels documents acreditatius que s’enumeren:
a) Targeta d’identitat d’estranger.
b) Certificat d’empadronament en un municipi.
c) Visat d’estudis, obtingut segons el procediment i requisits regulats en el Reial decret 557/2011, de 20 d’abril.
6. L’alumnat estranger major de 18 anys podrà incorporar-se als ensenyaments postobligatoris no universitaris si disposa de la targeta d’identitat d’estranger, així com del visat d’estudis, obtingut d’acord amb el procediment i requisits regulats en el Reial decret 557/2011, de 20 d’abril.
7. A més dels requisits indicats en cada cas en els punts 5 i 6, per a formalitzar la matrícula també es requerirà que l’alumne o alumna dispose d’un lloc escolar vacant en el centre educatiu en compliment de la normativa en matèria d’admissió d’alumnat, així com que complisca les condicions acadèmiques d’accés establides en la normativa vigent. En cas d’haver superat els estudis anteriors en un país estranger, haurà d’acreditar l’homologació dels títols o estudis anteriors d’acord amb la normativa vigent, açò és, l’Ordre de 14 de març de 1988 per a l’aplicació del que disposa el Reial decret 104/1988, de 29 de gener, sobre homologació i convalidació de títols i estudis estrangers d’educació no universitària (BOE 17.3.1988), tenint en compte les modificacions donades per:
a) L’Ordre de 30 d’abril de 1996 per la qual s’adeqüen a la nova ordenació educativa determinats criteris en matèria d’homologació i convalidació de títols i estudis estrangers de nivells no universitaris i es fixa el règim d’equivalències amb els corresponents espanyols (BOE 08.05.1996).
b) L’Ordre ECD/3305/2002, de 16 de desembre, per la qual es modifiquen les de 14 de març de 1988 i de 30 d’abril de 1996, per a l’aplicació del que disposa el Reial decret 104/1988, de 29 de gener, sobre homologació i convalidació de títols i estudis estrangers d’educació no universitària (BOE 28.12.2002).
8. Una vegada aplicat tot allò que s’ha indicat en els apartats anteriors, en el cas que algun alumne o alumna es trobe en una situació acadèmica que puga considerar-se irregular o inadequada, el centre docent traslladarà els fets, amb la documentació de què dispose, a la Inspecció d’Educació que, si és el cas, podrà proposar a la direcció general competent en matèria d’ordenació acadèmica una regularització de l’expedient acadèmic de l’alumne o alumna.

9.6. Esportistes d’alt nivell, d’alt rendiment i d’elit de la Comunitat Valenciana
1. Els esportistes d’alt nivell i d’alt rendiment podran acollir-se als beneficis establits en l’article 9 del Reial decret 971/2007, de 13 de juliol, sobre esportistes d’alt nivell i alt rendiment (BOE 25.07.2007).

2. Els esportistes d’elit de la Comunitat Valenciana disposaran de beneficis en relació amb el seguiment dels seus estudis, en els termes establits en l’article 8 del Decret 13/2006, de 20 de gener, del Consell de la Generalitat, sobre els esportistes d’elit de la Comunitat Valenciana (DOGV 24.01.2006).
3. Segons el que estableix l’article 17 del Decret 40/2016, de 15 d’abril, del Consell, pel qual es regula l’admissió en els centres docents públics i privats concertats que imparteixen ensenyaments d’educació infantil, educació primària, educació secundària obligatòria i batxillerat, l’alumnat esportista d’elit, d’alt nivell i el d’alt rendiment tindrà preferència per a accedir al centre situat en la zona d’influència del lloc on realitze l’entrenament, així mateix la conselleria que tinga atribuïda les competències en matèria educativa podrà determinar els centres d’Educació Secundària en què tindran prioritat en l’admissió els alumnes que cursen simultàniament ensenyaments d’Educació Secundària, ensenyaments reglats de música o de dansa i l’alumnat esportista d’elit, d’alt nivell i el d’alt rendiment.

10. CENTRES
10.1. Centres de pràctiques
La participació dels centres i del professorat en la formació pedagògica i didàctica dels estudiants del màster que habilita per a la professió de professor d’educació secundària obligatòria i batxillerat, formació professional i ensenyaments d’idiomes, es realitzarà segons el que estableix l’Ordre de 30 de setembre de 2009, de la Conselleria d’Educació per la qual es regula la convocatòria i el procediment per a la selecció de centres de pràctiques i s’estableixen orientacions per al desenvolupament del Pràcticum dels títols oficials de màster que habiliten per a l’exercici de les professions de professor d’educació secundària obligatòria i batxillerat, formació professional i ensenyaments d’idiomes (DOCV 15.10.2009).
10.2. Xarxa de centres intel·ligents
1. La Xarxa de Centres Educatius Intel·ligents està formada pel conjunt de Centres Educatius Intel·ligents.
2. El Centre Educatiu Intel·ligent disposa d’equipament TIC en tots els espais educatius del centre i accés a Internet per a facilitar l’ús de continguts educatius digitals que ajuden en el procés d’ensenyament-aprenentatge utilitzant tècniques innovadores.

11. ITACA. TECNOLOGIES DE LA INFORMACIÓ I LA COMUNICACIÓ I PROTECCIÓ DE DADES
11.1. ITACA
1. El Decret 51/2011, de 13 de maig, del Consell, sobre el sistema de comunicació de dades a la conselleria competent en matèria d’educació, a través del sistema d’informació ITACA, dels centres docents que imparteixen ensenyaments reglats no universitaris (DOCV 17.05.2011), regula aquest sistema d’informació com a instrument per a la gestió i la comunicació de les dades i dels documents necessaris per a l’adequat funcionament del sistema educatiu de la Comunitat Valenciana.

2. El sistema d’informació ITACA té com a finalitat la consecució d’una gestió integrada dels procediments administratius i acadèmics del sistema educatiu de la Comunitat Valenciana.
3. Tots els centres d’Educació Secundària tenen l’obligació de comunicar a la conselleria competent en matèria d’educació, en el termini establit en la normativa vigent i a través del sistema ITACA, la informació requerida en el mencionat Decret 51/2011.
4. Les dades de l’alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu i les variacions que se’n produïsquen al llarg del curs s’han de registrar en ITACA per part de l’orientador o orientadora que atén el centre, amb la supervisió de la direcció, que tindrà la responsabilitat de vetlar perquè les dades introduïdes estiguen actualitzades, siguen veraces i corresponguen amb la informació continguda en l’informe psicopedagògic. En el cas que el centre estiga atés per un gabinet psicopedagògic municipal, la introducció de dades es farà conjuntament entre l’orientador o l’orientadora adscrit a aquest i la direcció del centre.

11.2. Tecnologies de la informació i de la comunicació. Protecció de dades
Caldrà ajustar-se al que disposa la legislació en la matèria i en les instruccions de servei que dicte la direcció general amb competències en tecnologies de la informació i de la comunicació, i específicament en:

1. La Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de Protecció de Dades de Caràcter Personal (BOE 14.12.1999).
2. El Reial decret 1720/2007, de 21 de desembre, pel qual s’aprova el reglament de desplegament de la Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de Protecció de Dades de Caràcter Personal (BOE 19.01.2008).
3. La Instrucció 4/2011, de la Direcció General de Tecnologies de la Informació, sobre l’adequació a la LOPD dels centres educatius públics.

4. La Instrucció 6/2012, de les direccions generals de Tecnologies de la Informació i de Centres Docents, per a la implantació de la telefonia IP en els centres educatius.
5. La Instrucció 7/2012, sobre la implantació i ús del programari lliure en el lloc de treball.
6. La Instrucció de Servei número 2/2009, de la Direcció General d’Innovació Tecnològica Educativa, per a la petició i explotació de l’espai web i subdomini proporcionat per la Conselleria d’Educació als centres docents, i la seua modificació a través de la Instrucció 1/2010.

7. La Instrucció de Servei número 5/2009, de la Direcció General d’Innovació Tecnològica Educativa, per a la utilització i custòdia de les llicències del programari instal·lat en els centres docents de la Generalitat.
8. La Resolució de 26 de juny de 2013, de la Direcció General de Centres i Personal Docent, de la Direcció General de Formació Professional i ensenyaments de règim especial i de la Direcció General de Tecnologies de la Informació, per la qual s’estableix el procediment i el calendari d’inventariat i certificació de les aplicacions i equipament informàtic existents en els centres educatius dependents de la Generalitat (DOCV 28.06.2013).

CONSIDERACIONS FINALS
1. L’annex de la present resolució serà d’aplicació, per al curs acadèmic 2017-2018, en els centres docents sostinguts amb fons públics de la Comunitat Valenciana que, degudament autoritzats, impartisquen ensenyaments d’educació secundària obligatòria i batxillerat. No obstant això, pel que fa als centres privats concertats, no els serà d’aplicació el contingut dels subapartats 3.3 i 3.4, i els apartats 5 i 6.

2. La direcció de cada centre complirà i farà complir el que estableix aquesta resolució i adoptarà les mesures necessàries perquè el seu contingut siga conegut per tots els membres de la comunitat educativa.
3. La Inspecció d’Educació vetlarà pel compliment del que estableix aquesta resolució.
4. Les direccions territorials competents en matèria d’Educació resoldran, en l’àmbit de la seua competència, els problemes que sorgisquen de l’aplicació de la present resolució.